CHRISTIANSHAAB DISTRIKT 101 



ikke at sætte Frugt dér, i alt Fald indsamles ingen, og et Par isolerede Forekom- 

 ster af den paa Disko Øen sætter aldrig Frugt. 



Da Spørgsmaalet om, hvorvidt Frugter og Grøntsager faar samme Smags- 

 stoffer, naar de udvikles i arktiske Lande, som andet Steds, ofte har været fremme, 

 og Meningerne herom stadig er delte, bør det fremhæves, at alle Husmødre an- 

 ser den grønlandske Tyttebærs Smag for bedre, end de indførte danske eller nor- 

 ske. Navnlig synes Indholdet af bitre Stoffer at være noget mindre. 



Mosebølle og Krækkebær forekommer rigeligt, og Bærrene indsamles af Grøn- 

 lænderne. Kvan forekommer derimod ikke. 



Tørv er rigelig til Stede allevegne, og Lyng. Birke og Pileris er overalt et 

 let tilvejebragt Sommer brændsel. Drivtræ er sparsomt, det meste findes paa 

 Grønne Ejlande. Kul findes ikke, og der er heller ingen Udsigt til at finde dem. 



DYRELIVET 



Skønt Handelsdistriktet hører til de mindre i Grønland, er Dyrelivet ret rig- 

 holdigt og mangeartet. Derfor bliver ogsaa Tilværelsen her ret let og betrygget. 

 Dette betyder just ikke, at Befolkningen her ophober Rigdomme, thi det gør den 

 grønlandske Befolkning af Princip ikke, men det medfører, at særlig fremragende 

 Fangerdygtighed ikke udvikles og vel heller ikke behøves, for at kunne klare sig. 

 Det er et Distrikt for Pensionister. 



Rensdyrene færdes til alle Tider af Aaret paa Landet syd og øst for Syd- 

 ostbugten, og undertiden kommer de helt op til TasiussaKs Kyster og ud til Ika- 

 miut eller vestefter. Tidligere har der været mange flere, men endnu kan der reg- 

 nes med Jagtudbytte hvert Aar. Der nedlægges aarlig fra 12 — 20 Stkr., de fleste 

 af Folk fra Akugdlît. Jagten drives nu næsten kun om Efteraaret, naar Søerne 

 er tillagte, og den første Sne er falden, saa at man kan køre til Jagtegnene og let- 

 tere følge Sporene. Denne indskrænkede Jagt er mere begrundet i Magelighed og 

 det i Forhold til Anstrengelsen begrænsede Udbytte, end i Fornuftgrunde. Allige- 

 vel vilde Bestanden forbedres derved, hvis den ikke i Egedesmindes Syddistrikt 

 var udsat for en langt haardere Jagt i Sommertiden. 



Rævene er talrige, især i Indlandet. De mange Sand- og Lerdannelser til- 

 lader dem her at grave sig ned, ligesom de danske Ræve, medens de ellers raaa 

 tage til Takke med Stenurer ved Klippevæggenes Fødder. De jages dels med 

 Bøsse, dels med Sakse og Fælder, og Distriktet leverer næst efter Egedesmindes 

 Syddistrikt, det største Antal Skind i Nordgrønland. Gennemsnitlig var Produk- 

 tionen i Femaaret: 



1882—87 1887—92 1892—97 1897—1902 1902—07 1907—12 1912—17 

 blaa 45 25 42 38 47 49 44 



hvide 39 47 51 38 40 77 80 



De allerfleste leveres fra Beboerne i Syddistriktet. 



