CHRISTIANSHAAB DISTRIKT 103 



S tor sæl (Remmesæl, Klapmyds Smaasæl (Ringsæl 



og fuldvoksen Sortside) og ung Grønlandssæl) lait 



1913—14 554 2993 3547 



1914—15 678 2573 3251 



1915—16 390 2816 3206 



Dette viser, at Tallet af fangne Sæler faktisk er mindre, end navnlig i Perioden 

 1862—70, men at det i de senere Aar forovrigt er nogenlunde stationært. Men nu 

 viser det sig, at ogsaa Folketallet i Distriktet er ret stationært. Ganske vist er her 

 som andet Steds Fødselsoverskud, men samtidig Udvandring til andre Distrikter. 

 Muligt er det, at Nedgangen i Fangsttallet for en Del skyldes ringere Dygtighed, 

 eller at nogle flere slaar sig paa det lettere Fiskeri. 



Den stærke Nedgang i de solgte Skind skyldes derimod, at Befolkningens 

 almindelige økonomiske Tilstand er bedre, end den tidligere har været. De har 

 Kaad til selv at beholde og bruge flere Skind. Tillige afsættes et meget betydeligt 

 Antal, dels underhaanden, dels ved Handelens ganske uegennyttige Mellemkomst 

 til den købedygtige Fiskerbefolkning i Jakobshavns Distrikt, der er ude af Stand 

 til at skindforsorge sig selv. 



Hvidhvalen fanges ved alle Bopladser, saa snart der er Vaager i Isen, og 

 Foraarsf angsten vedvarer, saa længe der er Is. Fangsten foregaar fra Kajak, eller 

 Dyrenes skydes direkte fra Iskanten. Om Efteraaret, fra sidst i Oktober til langt 

 ind i November, kommer Hvidhvalstimerne igen, og da fanges de, foruden fra 

 Kajak, ogsaa flere Steder i Garn. I den senere Tid er man begyndt paa at holde 

 de kostbare Garn som Andelsforetagender. I alt nedlægges aarlig 200 — 300 Stkr., 

 foruden de Aar, da der er savssat. 



Narhval er en regelmæssig Vintergæst. Naar undtages de Aar, da der er 

 Savssat, fanges der dog ikke mange. 



Marsvin fanges om Sommeren ved alle Bopladser, men ikke i noget bety- 

 deligt Antal. 



Større Hvaler, navnlig Vaagehval og Pukkelhval ses hver Sommer, dog 

 ikke talrigt, og til de indre Dele af Sydostbugten kommer de aldrig. De fanges 

 ikke, og kun sjældent faas der Aadsel af dem. 



Gennemsnitlig solgtes der af Spæk af Sæl, Hvidfisk, Narhval og Marsvin i 

 Femaarene : 



1887—92 1892—97 1897—1902 1902—07 1907—12 1912—17 



506 670 522 547 513 549 Tonder 



Der er et rigt Fugleliv ved Kysterne og paa Øerne, især i de mere afsides 

 Egne af TasiussaK og TasiussarssuaK. Tidligere har Christianshaab haft en stor 

 Produktion af Eder dun, men den er nu ganske ødelagt ved hensynsløs Jagt. 

 Endnu ruger Ederfuglen der ganske vist, men kun i ringe Antal imod tidligere, 



