CHRISTIANSHAAB DISTRIKT 105 



BEBYGGELSE 



Distriktets Folketal var i 1915: 7 Danske og 492 Grønlændere (1905: 477; 

 1890: 494; 1850: 427; 1805: 483). 



Befolkningens Sammensætning 1915 var: 



Danske: . . . . Mandkon 4 (deraf 1 under 12 Aar) 



.... Kvindekøn 3 ( - 1 - - ) 



Grønlændere: Mandkøn 234 (deraf 95 under 12 Aar) 

 Kvindekøn 258 ( - 86 - - - ) 



Ligesom Folketallet i dette Distrikt har holdt sig temmelig konstant i over 

 100 Aar, saaledes har Bopladserne i noget nær det samme Tidsrum været ufor- 

 andret de samme og faste o : beboede Sommer og Vinter. I tidligere Tid (o : indtil 

 for ca. 50 Aar siden) var der dog tillige enkelte andre Vinterpladser i Distriktet, 

 som vil blive omtalt senere. 



Udflytning. Den største Del af Distriktets Befolkning flytter dog endnu 

 stadig ud om Sommeren af Hensyn til Erhvervsforholdene og for at samle Vinter- 

 forraad af angmagssat, tørret Kød eller saltet Laks, og fører i kortere eller læn- 

 gere Tid en mere eller mindre omflakkende Tilværelse. Kolonistedets Befolk- 

 ning er den, hvis Udflytning er kortest, baade med Hensyn til Tid og Distance. 

 De der ligger længst ude og flakker videst om, er Befolkningen ved Udstedet Akug- 

 dlit og Bopladsbefolkningerne ved Isf jorden. Dog flyttes der intetsteds ud over 

 Distriktets Grænser, og Udflytningspladserne er væsentligst de samme fra Aar 

 til Aar. Under Udflytningen — hvor Lejligheden benyttes til at faa Vinterhusene 

 ordentligt udluftede, hvorfor Vinduerne ofte udtages ved Bortrejsen — benyttes 

 Telte, hvoraf i dette Distrikt endnu den største Del er af Skind, dobbelt eller en- 

 kelt. Den mest benyttede Form for Skindtelte her er den sædvanlige grønland- 

 ske (twpïnafc), hvor Teltstilladset bestaar af en Portkarm af Stænger, hvorimellem 

 Tarmskindsforhænget er anbragt, og en Halvkreds af lange Stager, der anbrin- 

 ges fra Portoverliggeren ud til en næsten ringformet, lav Tørvevold, og over 

 hvilke Skindovertrækket udspændes. Teltene er af forskellig Størrelse, nogle meget 

 rummelige. Lærredsteltene er gennemgaaende mindre, 3 à 4 Bredder. — 



Udstrækker Beboerne nu ikke mere deres Sommerrejser ud over Distriktets 

 Grænser, saa drager til Gengæld en Mængde Fremmede aarligt derind paa Togter. 

 Fra omkring Midten af Juni til ind i Juli mere end fordobles Sydostbugtens Be- 

 folkning, idet den største Del af Egedesmindes Norddistrikts Beboere opholder 

 sig dér. Fra Nûk, NivâK, Grønne Ej lande, Акйпак, ManîtsoK, Hunde- og Ve- 

 ster Ej lande kommer en Mængde Konebaade med flere Hundrede Mennesker 

 for at øse angmagssat og drive Sælfangst — især paa de Flokke af Sortsider, hvoraf 

 Farvandet da vrimler — Side om Side med Sydostbugtens egen Befolkning 

 fra Akugdlît og Ikamiut. Fra Puagiarssuksnæsset ved NivaKsf jorden vest for 

 Ikamiut til Nûk Syd for Christianshaab staar Telt paa Telt paa Kyster og Øer, 

 hvor F j æren er rød af Blod fra de flænsede Sæler, og Klipperne glinser af angmag- 



