CHRISTIANSHAAB DISTRIKT 109 



vigtigste Erhvervsobjekt, idet den fanges nogenlunde jævnt hele Aaret. Det 

 •er denne Sæl, der, saa snart Isen lægger sig i December eller Januar, fanges i 

 Garn eller — især for Ikamiuts og Akugdlits Vedkommende — ved mdunetc 

 (nigjoarne/c; se Beskrivelsen nedenfor) undertiden ved Glatisfangst (se ligel. Be- 

 skrivelsen) og om Foraaret som »ùtoie«. Endelig, naar Yderisen bryder op, 

 skydes den fra Iskant, dog her sammen med andre Sælarter. Sammen med Fiskeri 

 af uva/e, Ulk, samt lidt Rødfisk og Hajer, og for Claushavns Vedkommende noget 

 Fiskeri af Hellefisk baade paa Isf jorden og TasiussaK, udgør Fangsten af 

 Ringsælen Vinterens Erhverv. 



I Foraarstiden (Maj — Juni) kommer det sædvanlige Træk af Grønlandssæ- 

 len (Sortsiden), der da jages ivrigt fra Kajak, ligesom der ogsaa nedlægges en Del 

 Hvidfisk, dog mest af Befolkningen ved Еке og Nordre Huse. 



Marsvin forekommer og fanges af og til. 



Fangst af Narhval er ret sjælden og finder da som Regel Sted lige efter 

 Isbrudet eller sent om Efteraaret. Ligeledes indskrænker Fangsten af store Sæ- 

 ler, Klap my ds og Remmesæl, sig til nogle faa Stykker i Aarets Lob. I den 

 egentlige Sommertid er der kun faa Sæler; men i August — September og endnu 

 længere hen paa Efteraaret fanges der atter en Del Gronlandssæler — ■ unge som 

 gamle — dels fra Kajak, dels i de senere Aar atter, ligesom i en tidligere Periode, 

 med Aabentvandsgarn (se Beskrivelsen heraf), i hvilke Garn der ogsaa nu fanges 

 Hvidfisk paa samme Tid af Aaret. De sidste to Maaneder af Aaret er de daarlig- 

 ste saavel med Hensyn til Fangst af Sopattedyr som Fisk. 



Angmagssat-F angsten finder Sted i Juni — sjældent trækker det hen i 

 Juli — og har som foran nævnt megen Betydning for Befolkningen. Især ved 

 Udstederne Ikamiut og Akugdlit fanges der mange ; Fangesteder findes i Mængde 

 i umiddelbar Nærhed af Bopladserne. Men ogsaa ved Christianshaab og Claus- 

 havn med Bopladser er der god angmagssati angst i ringe Afstand fra Pladserne. 

 Ved Claushavn er angmagssati angststedet for alle Bopladserne almindeligvis 

 Sandbugten (ItivdleK) et Par km syd for selve Claushavn. 



Haj fiskeriet har størst Betydning om Sommeren og mest ved Akugdlit. 

 Det drives da baade fra Træbaade, Konebaade og Kajakker, om Vinteren fiskes 

 der mest fra Isfjordens Bopladser. 



Laks fanges ligeledes ved de fleste af Bopladserne og har en ikke helt ringe 

 Betydning, idet de hengemmes i tørret, saltet eller røget Tilstand. 



Foruden de her nævnte Fiskearter forekommer der ogsaa Stenbider, Graa- 

 fisk, Havkat og Haaising, men Fiskeriet af disse Arter har ingen eller kun ringe 

 Betydning. 



Krabber og Blaa m uslinger forekommer, men anvendes kun i ringe Ud- 

 strækning som Næringsmiddler. 



Derimod spiller Søfugle jagten en ret stor Rolle i Befolkningens Hushold- 

 ning, idet der hele Sommeren findes ret store Mængder af Grønlands almindelige 

 Fuglearter. De der jages mest er Maager og Ederfugle; i mindre Grad drives Jagt 

 paa Tateratter, Lomvier, Tejste, Havlit, Søpapegøje, Mallemuk, Terner, Skarv 



