CHRISTIANSHAAB DISTRIKT 117 



af Ikamiut, der er lagt ind under det i 1916 oprettede Lægedistrikt i Egedesminde. 

 Der findes intet Sygehus i Distriktet. Der er ansat 4 Jordemødre, nemlig en i 

 Danmark uddannet ved Kolonien og en i Grønland uddannet ved hvert af Udste- 

 derne. Den i Claushavn ansatte Jordemoder fungerer tillige ved Bopladserne 

 Nordre Huse og Еке. 



HISTORIE 



Distriktet har aldrig været beboet af Nordboerne, og der vides intet om, 

 hvorvidt disse kan have været her paa deres Sommertogter. 



Den eskimoiske Bebyggelse i Distriktet er meget gammel, utvivlsomt ældst 

 ved Isf jorden, fordi dennes Nærhed altid har frembudt de bedst mulige Erhvervs- 

 betingelser Aaret rundt. Men ogsaa Sydostbugtens mange ældgamle Hustomter 

 og Grave tyder paa stor fortidig Beboelse. Strækningen mellem disse to Yder- 

 kanter af Distriktet har derimod næppe nogensinde været videre beboet. Koloni- 

 stedet og Claushavn var det ikke ved Kolonisationens Begyndelse, og den øv- 

 rige Strækning har hverken været det siden eller har mange Tomter at opvise. 



De kendte Bostæder og Hustomter i Distriktet er følgende: Upemiviks 

 Øerne og Agissat (den østligste i Gruppen Grønne Eilande). I Sydostbugten 

 Puagiarssuk (ved NivâK Sundets Munding), Ikerasakitsut, Sarpiussat* , Ime- 

 rigsok, Angnertussok*, E кег кок, Kekertarmiut, Sarpiussat*, Salut* (»rundagtige, 

 midtpaa indsnævrede Tomter«), Sdrdlat (Tomterne nu overskyllede ved Højvande), 

 Tugssâk*, AkugdlU*, NiaKornaK* (ved OrpigsÔKs Munding), Igdlorssuatsiait* 

 (ved KangersuneKs Munding), Nîsat* og Nuk*. Paa Strækningen fra Sydostbugten 

 nordefter findes kun Tomter ved Rypehohnssundet* og Ekaluit* (Nord for Maage- 

 fjæld). Endelig i Nærheden af Isfjorden paa Kysten Inugsuk*, Igdlumiut*, 

 Narssarmiut*, Kaersormiut* og Eke* samt i TasiussaK ved Mundingen Kajâ 

 og i den sydvestlige Arm Kavdlunâp igdlua*. Kun de med * mærkede vides 

 beboet efter Kolonisationen, hvilket dog ikke udelukker, at nogle af de andre 

 kan have været det i dennes første Tid, hvorfra der ikke haves nøjagtige Efter- 

 retninger om de beboede Pladser. 



Distriktet var velkendt af Hollænderne. Feykes Haan har Beskrivelser af 

 »Vlakke Groene Eylanden«, »Wilde Bay« (Norddelen af Sydostbugten ved Kan- 

 gersuneKs Munding), »Spiering Bay« (Bassinet bagved Øerne Akugdlit og Sâr- 

 dlat) og »Sant Bay« (Sandbugten Syd for Claushavn). Ogsaa Christianshaab 

 Bugten er oprindelig dobt af Hollænderne (Vire Bay). Om deres Handel i Di- 

 striktet vidner adskillige Fund i Grave og Hustomter. 



1724 nævner Hans Egede »den saa kaldte Disco-Bugt«, hvor Hollænderne 

 drev Hvalfangst. Senere kalder han den »Hvalfiske-Bugten«. Han ivrede saa me- 

 get mere for at faa denne Egn inddraget under Kolonisationen, som Befolkningen 

 dér ligefrem havde indbudt ham til at komme til sig, »thi her er et bedre Land, 

 og flere Folk, end der Søer, hvor han er. Han skal faa hos os, alt hvad de an- 

 dre Skibe (o: Hollænderne) plejede at faa«. 1727 foretoges fra Godthaab 

 en Ekspedition derop, og 1733 sendte Jak. Severin et Skib til Disko Bugt 



