CHRISTI ANSHAAB DISTRIKT 119 



til 5 Lændsere til Grønlænderne«. — Syd for Isf jorden var der Hvalfangeranlæg 

 1780 — 1826, men da det knyttedes noje til Claushavn, vil det blive omtalt under 

 dette Steds Historie. 



Indførelse af Isgarn fangst skete omkring 1770, men Fangsten dreves som 

 sædvanlig kun af de Danske. Dog meldes det 1776, at »Garn kommer stærkere 

 i Brug ved en Gren af Ise-Fjorden [TasiussaK] hvor Claushavns Grønlændere 

 söge til«, og Aaret efter havde den bredt sig ogsaa til Sydostbugten. Den bragte 

 Distriktets Produktion op fra knap 150 Fade Spæk i 1776 til 284 i 1781 (1784 endog 

 336), og gav efterhaanden Anledning til Oprettelsen af en Række »Garnforsøg«. 



1738 var Poul Egede og Købmanden første Gang ved »det inderste af Ise- 

 Fjorden, kaldet Tessiursak«, hvor de opholdt sig et Par Dage; »Stjedet gav vi 

 Navn af Island; thi det Navn passer sig bedst der paa«. Efter Beskrivelsen sy- 

 nes det at have været Bopladsen Kaja ved Isfjorden. Endnu 1746 gjordes Han- 

 delstogter dertil; det fortaltes senere, at man da kunde komme derhen om Som- 

 meren med Fartøjer gennem Isfjorden. Dette har dog utvivlsomt kun ganske 

 enkelte Gange kunnet ladet sig gøre. Omkring 1775 var TasiussaK ubeboet. 1790 

 kaldes den »Claushavns Spisekammer«. 1795 nedsatte Matros Jens Hvass sig 

 med sin grønlandske Familie i TasiussaKs sydvestlige Arm (Kavdlunâp igdlua); 

 her oprettedes 1797 »Udstedet Island«. I Krigsperioden 1807- — 14 var dette 

 Distriktets eneste heldige Garnforsøg; 1808 boede dér 15 Mennesker, og Jens 

 Hvass ernærede sig dér i 20 Aar med en talrig Familie. »Udstedet« bestod endnu 

 i mange Aar, men efterhaanden tabte Fangsten sig. De sidste Beboere, en gammel 

 dansk Pensionist med Familie, led Nød og rnaatte 1841 flygte til Claushavn, men 

 omkom alle — 3 Mænd og 3 Kvinder — ved at sætte over en Sø ; »de havde ufor- 

 sigtigen sammenbundet Kajakkerne, hvorpaa de sad, men Surringen gik op, og 

 der kunde Ingen reddes«. 



1808 oprettedes »Garnforsøget Ikamiut«, som har bestaaet uafbrudt siden og 

 blev Udsted 1848. — 1835 var der »Garnforsøg« ved SarpiussaK paa Sydostbug- 

 tens Inderkyst; det nævnes hos Rink (Nordgrønland II 117; 14 Indbyggere), 

 men nedlagdes omkring 1855. 



1800 begyndte Købmand Steen Aabentvands-Garnfangst i Rypeholm- 

 sundet og ved Nûk, og 1804 dreves denne Fangst med Held tillige i »Spækholms- 

 sundene« ved Kolonien og ved Claushavn samt i Sydostbugten ved Nisat og Akug- 

 dlit, hvorimod et i 1807 oprettet Forsøg i »3-Oers Sundet« (Kitsorsalik ved Pi- 

 nguarssuk) mislykkedes. Under Krigen nedlagdes Forsøgene. Senere genoptoges 

 Fangstmetoden ved Kolonien, og »Forsøget« paa Nûk genoprettedes (bestod endnu 

 1830). 



Fra 1804 og især under og efter Krigen dalede Distriktets Produktion meget 

 stærkt, og skønt den efter 1820 atter steg noget, besluttede Direktionen at nedlægge 

 Christianshaab og flytte Kolonien til Claushavn, hvor Distriktets største Be- 

 folkning boede. Der skulde da oprettes et Udsted i Sydostbugten. Flytningen 

 realiseredes 1826, men Udstedet blev ikke oprettet, og da den nye Koloni derfor 

 laa i Distriktets Udkant og tilmed havde en slet Havn, tillodes det allerede 1829 Køb- 



