128 CHRISTIANSHAAB DISTRIKT 



Ynde. Økredsen ligesom lukker sig bag én og stænger af for al Larm og Uro. 

 Det stille, blanke Bassin, kranset af Kystfjældenes og Øernes bløde, runde Linier, 

 de høje, brune Fjældmure i Baggrunden, der mod Nord gaar over i en hel Række, 

 stedse fjærnere og mere og mere silhuetagtige Bjærgpartier, de smaa grønne Dal- 

 strøg med deres mumlende Bække, Koloniens yppiggrønne Skraaninger med de 

 mange grøntmalede Stakitter, røde og gule Huse, den lille spirklædte Kirke øverst 

 oppe og det store Splitflag, der dovent blafrer for de svage Vindpust, medens Rø- 

 gen fra Husene staar som lette og fine Søjler ret op i den stille, blaa Luft — alt 

 forener sig til et skønt og harmonisk Hele,, som stemmer Sindet til Fred og er af 

 en egen, betagende Ynde. 



Koloniens Omegn er meget uensartet. Halvøen ud imod Disko Bugten er et 

 ujævnt, stærkt kuperet og temmelig goldt Fjældterræn, der hæver sig til ca. 300 

 m og flere Steder danner forrevne Partier. Et Par af de højeste Toppe har Var- 

 der. Fra Bunden af Havnevigen strækker sig et ca. 500 m bredt Sletteland op 

 til den ovenomtalte store So, jævnt skraanende baade mod denne og Havnen. 

 Sletten er næsten overalt frodigt bevokset med Græsarter, Lyng og Dværgkrat. 

 Det sidste Stykke af Skraaningen ned mod Søen er sumpet og moseagtig. Slet- 

 tens Inderkant, der fortsættes i Havnens sydøstlige Kystland, dannes af lave, 

 kuplede Bakker, mellem hvilke »Bryghusbugten« skærer sig ind og fortsætter i 

 et opadskraanende Dalstrøg. Dette fører op til et ca. 700 m bredt Dalføre, som 

 strækker sig bagved den forreste, lave Fjældrække til begge Sider. Disse Dalpar- 

 tier er ret frodige og gennemstrømmes af en lakserig Elv, som kommer fra et Par 

 mindre Søer i Dalstrøget bag Kystfjældene. Det lange Dalstrøg begrænses ind- 

 efter af en Bjærgryg (grl. KåKarssuax), som hæver sig med en paa Afstand set 

 næsten lodret Væg til godt 400 m's Højde. Paa det højeste Punkt staar en Varde, 

 som rimeligvis er rejst af de første Kolonister. Toppen kan bestiges enten ad en 

 mageligere Vej over Fjældpartiets sydlige Del ved Bugten Kangerdluluk, eller 

 ad en stejl Kløft midt for »Bryghusbugten«. Fra Toppen er der en storslaaet Ud- 

 sigt ind over Indlandets Bjærge og ud over hele Disko Bugten. Indlandsisen er 

 derimod skjult af højere Toppe indenfor. 



Selve Kolonien byder ifølge sin Beliggenhed i Bunden af en indelukket Bugt 

 selvsagt ikke paa vide Udsyn. Men Udsigten over det store, indsolignende Havne- 

 bassin med dets Omgivelser fra de ligeoverfor liggende høje Fjælde til de lave, 

 kuplede Øer i Syd, med Kig gennem Sundene til Sydostbugtens blinkende Flade 

 med den store Tugssâk og Ikamiut-Landet i Baggrunden erstatter fuldtud denne 

 Mangel, og en kort Spadseretur ud ad Havnenæsset til giver Udsigt til hele Disko 

 Bugtens Syddel, med Øen Savik i Forgrunden, over de fjærnere, flade Grønne 

 Eilande til Egedesminde-Landet i den vestlige Horisont. Lidt længere ude bliver 

 tillige Syddelen af Disko synlig. 



Christianshaabs Klima er det bedste i Disko Bugten. Nordenvinden naar kun 

 derind som en kølig Luftning; som Regel naar heller ikke Sydvesten ind i hele 

 sin Styrke. Østen og Nordosten er de fremherskende Vinde, især om Efteraaret, 

 men staar dog sjælden igennem med synderlig Styrke. Føhnen derimod bliver her 



