140 CHRISTIANSHAAB DISTRIKT 



Fra Nordre Huse gaar der Veje over Land baade Sommer og Vinter til Claus- 

 havn og Еке. 



Islæget foran Bopladsen er betydelig mere usikkert end ved Claushavn ; Er- 

 hvervsforholdene derimod som dette Steds. Fangstpladser er ligeledes delvis 

 fælles, men Bopladsens Befolkning driver mere Iskant- og Garnfangst paa Is- 

 fjorden end Claushavnerne. 



Hele Befolkningen ligger i Telt en stor Del af Sommeren. De sædvanlige 

 Teltpladser er i Juni — Juli Øerne Syd for Claushavn lige til Jakobsholmen ved 

 Christianshaabs Laksebugt, samt Lakseelvene paa Fastlandet (jfr. Claushavn); 

 i August især Tasiussax. 



Befolkningen bestod i 1915 af 91 Grønlændere (1850 incl. Еке: 131; 1805: 

 64). Af de 42 mandlige Personer var 12 gifte, 1 Enkemand, 8 ugifte og 21 under 

 12 Aar. Af de 49 Kvinder var 5 Enker, 14 ugifte og 17 under 12 Aar. Der fandtes 

 15 Fangere og 6 Fiskere. Befolkningen her er driftigere og klarer sig gennem- 

 gaaende bedre end Claushavns, ligesom Fangerdygtigheden er betydelig større. 

 Dog har de sidste Aars Epidemier sat den noget tilbage. 



Af de 12 Huse er kun 2 af Type II, 9 en Mellemting mellem denne og Type I, 

 idet de har mere eller mindre mangelfuld indre Træbeklædning, og 1 af Type I. De 

 har alle Jærnovne, og Udstyret er Distriktets sædvanlige. 



Der fandtes i 1915 8 Telte, alle af Skind, deraf 2 med dobbelt Lag. Ingen af 

 dem har Gavlform. Der fandtes 7 Konebaade, 17 Kajakker, 7 Slæder med 45 

 Hunde, 21 Rifler og 44 Isgarn. 



Ved Pladsen er ansat en Kateket, for Øjeblikket en uuddannet, men som, 

 naar Forholdene tillader det, vil blive erstattet med en seminarieuddannet. 



Bopladsens eneste offentlige Bygning er Skolen, opført 1912, af Bindings- 

 værk med ydre Tørvemur, højt Tag og Bislag i Gavlen. Den benyttes tillige til 

 Gudstjeneste. 



Historie. Pladsen har været beboet fra før Kolonisationen. Herombærer 

 ældgamle Hustomter, Begravelsespladser, nùngissat (kort Syd for Pladsen) og 

 Sagn Vidne, ligesom det fremgaar af Poul og Niels Egedes Relationer, at den da- 

 værende største Bebyggelse Syd for Isf jorden laa nær ved dennes Munding. Endnu 

 omkring 1778 boede den største Del af Claushavns Distrikts Hedninge her. De 

 beboede Pladser var dengang 3 nær ved hinanden: nordligst Kaersormiut (»Klip- 

 pefolket«), i Midten Narssarmiut (»Slettefolket«) og sydligst Igdlumiut (»Hus- 

 folket»). Før 1800 begyndte de Danske at benævne dem alle samt Еке med Fæl- 

 lesbetegnelsen »Claushavns nordre Huse« (eller »nordre Udsteder«). 1805 var 

 kun de to første beboet, 1850 atter alle tre. Den nuværende Plads er nærmest 

 Dele af de to første, som er rykket nærmere til hinanden; de to Benævnelser bru- 

 ges endnu i daglig Tale af Pladsens Beboere indbyrdes; ellers har Navnet »Avang- 

 nardlît« (de nordligste) vundet almindelig Hævd. 



