146 CHRISTIANSHAAB DISTRIKT 



døbte Grønlændere af den smitsomme Syge, som 1786 drog over Landet. Utvivl- 

 somt er mange flere Hedninger døde, da endnu dengang kun en ringe Del af disse 

 Befolkninger var kristnet. Hvorvidt den Omstændighed, at der blandt de nævnte 

 døde kun findes en eneste voksen Mand, kan tjene til Bekræftelse paa, at ogsaa 

 den første Tradition hviler paa Fakta, faar staa hen. 



Endnu skal tilføjes, at der selv efter Midten af forrige Aarhundrede lige 

 i Nærheden af Udstedet saas Grave, hvor Ligene laa opstablede i Dynger, mange 

 endnu med deres fulde Skindpaaklædning. 



Akugdlît stod nu øde i en Aarrække. Men 1797 begyndte Koloniens Købmand 

 at anstille Forsøg dér baade med Fangst i Aabentvandsgarn i Havneløbene om 

 Efteraaret og med Isgarnfangst om Vinteren, men Folk vilde ikke flytte dertil, 

 og allerede 1805 maatte Stedet nedlægges som Garnf angstforsøg ; da boede der kun 

 6 Personer. 



Atter stod Pladsen øde og denne Gang en meget lang Aarrække. Først om- 

 kring 1850 begyndte Folk atter at bosætte sig der, og 1856 oprettedes her Udsted. 

 Bygningerne rejstes paa en lille, temmelig højtliggende Afsats ved Havnebugtens 

 østlige Indløb (Fig. 8). Her laa ogsaa enkelte Grønlænderhuse, men mange var der 

 ikke Plads til, og den største Del af Befolkningen, som snart voksede ved Tilflyt- 

 ning, bosatte sig paa Udstedets nuværende Plads, hvor der 1870 indrettedes et 

 Kapel af Bindingsværk med Tørvemur. Og da Vejen til Butikken var lang og be- 

 sværlig herfra, flyttedes hele Udstedet hertil 1908. 



Som fremragende Foregangsmænd ved Akugdlît bør nævnes Stedets før- 

 ste Udligger J. N. A. Lange (se Tillæget), hvem Udstedets hurtige Opblomstring 

 utvivlsomt skyldes. ■ — ■ Endvidere Slægterne Thorning (Stamfader Overassi- 

 stent T.), Samuelsen og Møller (Stamfader dansk Haandværker og Udligger 

 Frederik M.). 



Da det ventedes, atNanseni 1888 efter sin Plan vilde stige ned fra Indlands- 

 isen ved Sydostbugten, blev der fra Slutningen af Juni til Slutningen af Septem- 

 ber med korte Mellemrum af Folk fra Akugdlît sogt efter ham ved alle de Steder, 

 hvor der kunde være Tale om Nedstigning, nemlig ved OrpigsÔK, KangersuneK, 

 AkugdlinguaK og TasiussarssuaK, i alt en Strækning paa ca. 180 km. 



Den paa Akugdlît Øen fundne fcivitofc-llvile er omtalt under Distriktets 

 Historie. 



Udstedet Ikamiut 



ligger godt 35 km retvisende SV. for Christianshaab paa den nordøstlige Ende 

 af den store Ikamiut i Sydostbugtens sydvestlige Del. Her danner en Pynt 

 og et Par Øst derfor liggende Smaaøer en lille Havn, hvor Baade og Storbaade 

 kan ligge nogenlunde i Læ for alle Vinde. Havnen er dog ikke særlig god, idet 

 baade Østen- og Nordenvind kan sætte nogen Sø derind. Da Ankerbunden er god, 

 plejer dette dog ikke at genere selv Storbaade, men kan hindre Losning og Lad- 

 ning. Havnen kan anløbes baade øst- og nordfra. Saavel i det nordlige Løb som 

 i selve Havnen findes Skær, hvoraf et er synligt ved Lavvande. 



