154 JAKOBSHAVN DISTRIKT 



livet kan udvikle sig nogenlunde uforstyrret. Ved den inderste Vig af det ydre 

 Afsnit af PâkitsoK Fjorden har Styrelsen for Grønland et Hus for rejsende staa- 

 ende, navnlig for Embedsmænd og Postmænd. Det koldes forsynet med et lille 

 Depot af Brændsel og Hundefoder. 



Atâ Sund (Ikerasak) løber først i nordlig Eetning ca. 18 km mellem Fast- 

 landet og Arveprinsens Ejland og bøjer derefter i NNØ. ca. 10 km, hvorefter 

 Sundet udvider sig til et rummeligt Bassin, der intet Navn bærer. Bredden af 

 Sundet er mellem 3 og 4 km. Paa ca. 69°35' N. Br. optager det Fjorden Kanger- 

 dluarsugssuaK. Ved M. C. Engell's Undersøgelser er Dybdeforholdene i Sundet 

 vel kendte, i den sydlige Del naar Dybderne ned til 4—500 m, medens de i den 

 nordlige kun bliver mellem 2- — 300 m, hvorefter de atter synker ned til henimod 

 400 m ved Udvidelsen til det omtalte Bassin. Kysten af Arveprinsens Ejland 

 ud mod den sydlige Del forløber jævnt uden Indskæringer og Pynter og er ret 

 høj og stejl, saa at man kun et Par Steder kan køre ned fra Landet her. Det ene 

 er knap 3 km S. f. Udstedet Atâ, hvor den sædvanligst brugte Slæde vej »over Atâ 

 Bakkerne« til Bitenbenk begynder. Det andet ligger ca. 7 km sydligere i en Elv- 

 dal og hedder armrtarfik o: »Stedet, hvor man kører ned». Den øvrige Del af 

 Kysten fra Atâ og Nord efter er meget lavere og lettere tilgængelig, men den har 

 heller ingen Indskæringer. 



Fastlandskysten mellem PâkitsoK og KangerdluarsugssuaK frembyder der- 

 imod større Afveksling; her er flere Bugter, der er brugelige som Havne, og ly- 

 givende Næs. Partiet mellem disse to Fjorde, Kitermiut Landet er ea 150 

 km 2 stor næsten ligesidet Trekant, der nede mod Syd bærei Toppe paa over 400 m. 

 Ud mod Atâ Sundet findes den gamle Boplads Kitermiut. 



KangerdluarsugssuaK er en ca. 20 km lang, ca. 3 km bred Fjord, der 

 løber i sydøstlig Retning og ender i en 4 km lang Dal, der fører over til Pâkit- 

 soks nordre Arm. Denne Dal er vel skikket til Slædevej, naar Isen i Atâ Sund 

 paa Grund af Strømskæring er helt ubrugelig. Ogsaa fra Nordsiden gaar der en 

 Slædevej over Land til det Indre af Bassinet i Nærheden af Еке. Fjordens Kyster 

 er ret stejle og meget golde, de lyser langt bort med deres lysegraa, nøgne Vægge. 

 Dels har Gnejsen her denne Farve, dels er, især i det Indre, alt overdrysset med 

 et Lag fint, graat Gletscherstøv. Om Dybderne er intet kendt. Midt i Fjorden 

 ligger en 2,5 km lang, smal og lav KeKertaK. 



Landet mellem KangerdluarsugssuaK og Bassinet er en aflang 

 Firkant, henimod 450 km 2 stor. Det er højt, og Kysten ud mod Atâ Sund har to 

 markante Klippepynter KaersorssuaK og OKaitsunguit. Ogsaa her er der talrige 

 Fuglefjælde. Ned over den stejle Kyst kommer der et prægtigt Vandfald fra en 

 lille Sø. Nordkysten ud mod Bassinet er lavere og lettere tilgængelig. 



Bassinet mellem Arveprinsens Ejlands Nordende og Fastlandet 

 gaar i SV. over i Atâ Sund, mod N. danner det to Løb paa hver sin Side af Øen 

 KeKertaka^vsaK ind til Torssukåtaks Isfjoid. I dette Bassin ligger en 16 km 2 

 stor trekantet med over 400 m høje Fjældtoppe. Paa dens Sydkyst ligger den 

 nu opgivae Boplads Igdluluarssuit. Mellem denne og KeKertakavsak ligger 



