JAKOBSHAVN DISTRIKT 155 



■der 4 smaa Øer og nogle Holme, af hvilke den nordligste hedder Igdlutalik, 

 hvor der findes talrige og særdeles velbevarede Hustomter, Grave og nangissat 

 fra meget gammel Tid. Grænsen for Handelsdistriktet regnes at gaa mellem disse 

 Smaaøer. I dette Bassin udmunder to Udløbere fra Indlandsisen, der begge gaar 

 ned til Havet (se senere). De er adskilte ved en ca. 6 km lang og 3 km bred Nuna- 

 taK, der danner en høj Kyst ud mod Havet, medens Randen ind mod Indlands- 

 isen har en lille Sø, Ilulialik, i hvilken en lille Udløber fra Indlandsisen danner 

 Isfjælde. 



HAVET. DYBDE OG STRØMFORHOLD 

 TIDEVANDE OG ISLÆG 



Paa Isfjældsbanken udfor Jakobshavn har ingen Dybder kunnet maales, 

 men efter Størrelsen af et bestemt Isfjæld har Hammer beregnet Dybden over 

 Banken til at være mindst 250 m. I Nærheden af Banken, saa vel indenfor som 

 udenfor, bliver Dybden snart over 300 m op paa den lige Sejlrute tværs over 

 Disko Bugt til Godhavn overalt mellem 3 og 400 m. Dog er dette ikke Bugtens 

 Dybde overalt, thi lidt Nord for denne Rute (69°18' N. 51°10' V.) ligger der en 

 mod Syd stejlt affaldende Klippegrund, paa hvilken er taget et Lodskud med 

 saa ringe Dybde som 43 m. Denne Grund skal efter Grønlændernes Mening strække 

 sig henimod Klokkerhuk. Hvad der er kendt om Dybderne i Fjordene, er allerede 

 nævnt. Forskellen paa Høj- og Lavvande er ved Jakobshavn mellem 1,5 og 2 m, 

 fra andre Steder foreligger ingen Opgivelser, undtagen fra det Indre af PâkitsoK, 

 hvor den endnu er 0,3 m. 



Ifølge Hammer's Undersøgelser gaar Strømmen med stigende Vande nord- 

 efter, med faldende sydefter, efter Befolkningens Mening dog aldeles overvejende 

 nordefter, saa at man f. Eks. aldrig ser Isfjælde eller Kalvis S. f. Claushavn. Mel- 

 lem Jakobshavn og Rodebay er Strømmen saa stærk, at der i milde Vintre slet 

 intet brugeligt Islæg bliver paa dette Stykke. Nord for Rodebay deler Strømmen 

 sig i mindre Grene til Atâ Sund og Vajgat og sender Hovedgrenen over mod Disko. 



Naar Vejret om Efteraaret er roligt, fryser Isf jordens tæt pakkede Kalvis- 

 masse almindeligvis sammen i Begyndelsen af Oktober, undertiden allerede i 

 September, saa at dristige og dygtige Folk allerede da kan vove sig ud og sætte 

 Garn. Selv inde fra Navdluarssuk kan man i gunstige Tilfælde sætte over til Kajâ 

 lige overfor paa Sydsiden. Fjorden benyttes saa med hyppige Afbrydelser til 

 Færdsel indtil Marts, til Fangst til hen i April, da Strømmen bliver saa stærk, at 

 dens Is tilligemed Isen omkring Banken skæres saadan op, at Færdsel paa den 

 bliver for farlig. I gode Vintre lægger Isen sig langs Kysten hen i Januar, og sam- 

 tidig kommer der Islæg i Atâ Sund, der saa i gunstige Tilfælde kan holde sig til 

 endog ind i Maj. Dog bliver Isen snarl strømskaaren ud for enhver Pynt, og 

 Slæde vej ene maa her gaa op over Land. Saadanne Strømsteder er overalt sær- 

 deles vigtige Fangstpladser. 



I Atâ Sund bliver Isen sædvanlig mest strømskaaren langs Vestkysten, 



