160 JAKOBSHAVN DISTRIKT 



at vælte, saa der undertiden kan hengaa Timer, for der er Ro og Lige- 

 vægt igen. 



Foruden store og smaa Isfjælde i alle mulige fantastiske Former opstaar 

 der ved disse idelige Kalvninger en Mængde mindre Isstykker, »Kalvis«. En Del 

 af den presses ind i Fjordens Sidegrene TasiussaK og SikuijuitsoK. Den sidste 

 Gren er saa tæt pakket med Kalvis, dels fra den store Bræ, dels fra dens egen, 

 stejlt nedskridende Bræ, at man paa ingen Tid af Aaret ser Vandfladen i den. 

 Det meste af Kalvisen bliver dog i selve Isf jorden, hvor den pakker sig tæt imellem 

 Isfjældene. Tilsidst bliver kilometerlange Strækninger af Fjorden, ja ofte Fjorden 

 i hele dens Udstrækning, saa tæt fyldte med sammenstuvet Is, at den udadgaaende 

 Strøm bremses. Vandet stiger og stiger, indtil der kommer det Øjeblik, da det et 

 eller andet Sted flyder over og skaffer sig Luft, sædvanlig sker det med stærkt 

 Højvande. Saa tager Strømmen Fart med en saadan Voldsomhed, at al Is, baade 

 Kalvis og de mægtigste Isfjælde, rives med, »Isfjorden skyder ud«, siger man 

 betegnende, og den, der vilde færdes herinde, i Baad eller Slæde, »maatte kunne 

 fjærne sig hurtigere, end en Ræv kan løbe«, siger Grønlænderne. 



Et Stykke udenfor Isf jordens Munding ligger der en Banke, antagelig 250 m 

 under Havoverfladen. Da Rumfanget af den Del af et Isf j æld, der er under Vandet, 

 omtrent er 8 Gange saa stort, som det, der stikker op, og da man jævnlig kan maale 

 Isfjælde, hvis Toppe rager 100 m eller derover op over Havfladen, saa foregaar 

 her ude en Sortering; de største strander paa Banken, hvor de maa staa i Karan- 

 tæne, til de ved Væltninger og Kalvninger er blevne saa formindskede, at de kan 

 komme over. Her staar som Regel Hundreder, undertiden maaske Tusinde store 

 Isfjælde fast (Fig. 5-6). Undertiden staar store Isfjælde fast i flere Aar, og Grønlæn- 

 derne giver dem — ■ halvt som Vittighed — Navne, lignende Øernes Navne. I sjældne 

 Tilfælde kan der være kun faa Fjælde paa Banken, og samtidig er saa Fjorden fri 

 for Is saa langt, man fra Mundingen kan se opefter. De smaa Fjælde og Kalvisen 

 gribes straks af Strømmen og føres bort langs Kysten nordefter, en Tid blokerer 

 de den helt, ja kryber ind i dens mindste og skjulteste Kroge, naar de blot er dybe 

 nok, men tilsidst forsvinder de. Et stort Antal følger Tidevand sstrømmen ud af 

 Disko Bugten langs Diskos Sydkyst. Den grunde Sandkyst, der her strækker 

 sig fra Mudderbugten paa Diskos Sydøsthjørne og hen til Udstedet Skansen, 

 fanger de fleste af de smaa for bestandig. De store sejler langsomt ud af Disko 

 Bugten under jævnlige Væltninger og Kalvninger ; Rejsen varer sikkert oftest et 

 Par Aar. Naar de endelig er komne ud i det dybe af Baffins Bugten og Davis Stræ- 

 det, føres de hurtigt sydpaa, helt ned til de transatlantiske Dampskibsruter. 



Efter forskellige af Rink, Helland og Hammer anstillede Beregninger pro- 

 ducerer Jakobshavns Isf jord mellem 18 og 22 Milliarder Tons Is om Aaret, d. v. s. 

 at et Areal paa Sjællands Størrelse kunde dækkes med et Lag Is paa 2 m Tyk- 

 kelse. Og dog menes denne uhyre Ismasse kun at være en ringe Brøkdel af den 

 Vandmasse, der samtidig som Smeltevand løber bort under Isen, og som selv 

 under de roligste Forhold frembringer en saa stærk udadgaaende Strøm ved Mun- 

 dingen, at det kan blive svært at ro op imod den. 



