JAKOBSHAVN DISTRIKT 161 



KLIMA 



Jakobshavn er en af Grønlands meteorologiske Hovedstationer, hvor der 

 med større eller mindre Regelmæssighed har været anstillet meteorologiske Ob- 

 servationer i over 75 Aar. Da man fra de andre Kolonier her omkring: Christi- 

 anshaab, Egedesminde, Godhavn, Eitenbenk og UmånaK kun har tilfældige og kort- 

 varige Observationsrækker foruden de almindelige, paa Erfaringen grundede 

 Iagttagelser, bliver Jakobshavn sa åledes Normen for hele dette Omraade, med 

 hvilken dettes Klima maa sammenlignes. (Se grafisk Fremstilling.) 



Jakobshavns Klima regnes for at være særligt gunstigt, det overgaas maaske 

 kun af Christianshaabs, og ved et gunstigt Klima forstaar man i Nordgrønland 

 frem for alt stille Vejr, ringe Nedbør og ikke alt for ringe Varme om Sommeren, 

 klar Himmel og stræng Kulde om Vinteren. I omtrent 6 Uger af Vinteren kom- 

 mer Solen slet ikke op over Horisonten, men selv i den mørkeste Tid mellem 

 Jul og Nytaar er det midt paa Dagen ikke mørkere, end at man i Nærheden af et 

 Vindue kau se at læse, naar Himlen er klar. Aarets Middeltemperatur er -f- 5,7° C, 

 den koldeste Maaned er Februar, den varmeste Juli. Der er i Gennemsnit 

 260 Dage med Frost om Aaret, og ingen Maaned er helt frostfri, om end Frost i 

 Juli hører til Undtagelserne. Temperaturens aarlige Gang anskueliggøres af hos- 

 staaende grafiske Fremstilling, i hvilken foruden Middeltemperaturen er indteg- 

 net Kurver for Middelafvigelserne. De er nemlig særlig karakteristiske for det 

 arktiske Klima. Hvis vi sammenligner Figuren med en tilsvarende for Uper- 

 uivik og for Godthaab, saa vil vi finde, at i Overensstemmelse med Breddeforskel- 

 len er Sommer og Vinter lidt koldere ved Upernivik, lidt varmere ved Godthaab, 

 men hvad der navnlig vil vise sig er, at Kurverne over Afvigelserne fjærner sig 

 mere og mere fra Middelkurven, jo længere vi kommer nordpaa. Det vil altsaa 

 sige, at i det arktiske Klima er Sommeren altid absolut set kold, og heri er der 

 ringe Svingninger fia Aar til Aar, medens Vinterens Temperatur er underkastet 

 kolossale Svingninger. Det sidste har næppe nogen Betydning for Plantevæksten, 

 enten Planterne i deres Vinterdvale er udsat for 10 eller 20 Graders Kulde, er 

 sikkert ligegyldigt, derimod har det en meget stor Betydning for Havdyrenes 

 Livskaar, for Islægget og gennem disse to Ting for Menneskene, hvis Eksistens 

 her er afhængigt af Dyrelivet. Med ringe Vintertemperatur følger uroligt Vejr, 

 daarligt og usikkert Islæg og usikkert Erhverv. 



Middellufttrykket er 757,2 mm. Maksimum 761,7 falder i Maj, Mini- 

 mum 753,1 i December. Der er stille 35 °/ af Aaret, den mest fremherskende 

 Vind er Øst (21 °/ ), der er ret kold og tør og støt, »god til at sejle med«. 

 Derefter kommer Syd (11 °/ ), der er fugtig. Nordenvinden er kold, men 

 bringer som Regel klart Vejr, SV. er fugtig, stærk og vedholdende, V. 

 (imarsarne/c eller pujorsarne/c) ret sjælden, kortvarig og svag og giver Taage. 

 SØ. er Føhn, der kan være meget voldsom og blæse meget længe, en anden 



Dansk Grönland. I. 11 



