164 JAKOBSHAVN DISTRIKT 



om Disko Øen, der jo i floristisk Kigdom indtager en Særstilling. Af lidet i 

 Øjne faldende, smaa og sjældne Arter, der er fundne Nord og Syd for Omraadet, 

 kunde muligvis et ringe Antal, næppe en halv Snes Arter, endnu ventes at blive 

 fundne her. 



Af de 172 Arter har kun en eneste sin Nordgrænse i Distriktet, nemlig den 

 i hele Grønland kun faa Gange iagttagne Vandplante: Liden Blær er od (Utri- 

 cularia minor), der findes i Smaapytter i Bredebugt, N. f. Jakobshavn. løvrigt 

 fordeler Floraen sig saaledes: 



Sydlige Ty per m. Nordgrænse ved Disko Bugt eller lidt nordligere 62 Arter = 36 %. 

 Vidt udbredte langs Vestkysten, nogle dog med Nord- eller 



Sydgrænse indenfor det koloniserede Omraade 80 — = 46,5 - 



Nordlige Typer m. Sydgrænse ved Disko Bugt eller lidt sydligere 30 — =17,5 - 



Oversigten viser, at der er dobbelt saa mange udprægede sydlige som nord- 

 lige Typer i Jakobshavn Distrikt. I det sydligere Christianshaab Distrikt vil 

 Tallet af de sydlige Typer være lidt højere, og i Kitenbenks vil Antallet af de 

 nordlige Typer være kendeligt bøjere. Dette skyldes dog næppe Breddeforskellen 

 og den deraf direkte afhængige Forskel i Varigheden af den lyse Tid og Solens 

 Højde paa Himlen, men snarere de af Terrænforholdene betingede Forskelligheder 

 i Klimaet. Sydpaa har vi et langt bredere isfrit Land, nordpaa langt højere Bjerge, 

 hvortil saa kommer, at her optræder tillige en anden Bjergart, Basalten, der ikke 

 alene ved sine kemiske, men navnlig ved sine fysiske Forhold frembyder nye Be- 

 tingelser for Planterne, hvilke især synes at komme visse højnordiske Fjældmarks- 

 planter til Gode. 



Brændsel i Form af Lyng, Lyng- og Mostørv er der overalt nok af, und- 

 tagen hvor Menneskene selv har fjærnet det, som f. Eks. omkring Jakobshavn. 

 Derimod findes der i Distriktet kun meget lidt Flydetræ, og efter de geologiske 

 Forhold kan Kul ikke ventes at blive funden. 



DYRELIV 



Dyrelivet paa Landjorden i Jakobshavns Distrikt er ikke videre ejendomme- 

 ligt. Harer siges at være hyppige ved Isfjorden, men er næppe hyppigere dér end 

 andre afsides Steder; der sk)^^ i alt Fald sjældnere Harer i dette Distrikt end i de 

 tilgrænsende. Rensdyr findes nu ikke i Distriktet; der gaar Tradition om, at 

 der i gamle Dage skal have været drevet Rensjagt paa den store NunataK mellem 

 Isfjorden og SikuijuitsoK, og i de gamle Køkkenmøddinger er Rensknogler hyppige; 

 derimod har man, saa vidt vides, hidtil ikke fundet gamle afkastede Renstakker 

 i Jakobshavns Omegn. Af Ræve fanges der kun faa, og de allerfleste kommer 

 fra Bopladserne i Distriktets nordlige Del, uagtet Ræven ingenlunde er sjældnere 

 ved Isfjorden end andetsteds. Imidlertid driver Befolkningen ved Jakobshavn 



