JAKOBSHAVN DISTRIKT 169 



Af Type III (Bindingsværk med Tørvemur, oprejst Tag af Brædder og indre 

 Paneling) fandtes ialt 17, deraf 13 ved Kolonien, Besten i Bodebay. Nogle af disse 

 Huse dannede Overgang til Type IV, idet enten den øverste Del af Murene eller 

 Forsiden af Huset havde ydre Bræddebeklædning. 



Af Type IV (fuldt Trællus) fandtes kun 2 ved Kolonien, intet ude i Distriktet. 



Flere af Husene, særlig ved Udstederne og Bopladserne, havde temmelig 

 lange og lave Husgange. Dog er der ingen saadanne, hvor en Еигэрзеег er nødt 

 til at kravle for at passere. I flere af Husgangene findes en lille Udbygning, som 

 benyttes til Brændselsrum og Kogested. 



Nogle faa Huse, næsten alle af Type III, har mere end et Bum, af hvilke da 

 i de fleste Tilfælde det ene benyttes som Køkken. 



Alle Huse i dette Distrikt har Jærnovne, 4 ved Kolonien og 3 i Bodebay 

 har 2 saadanne. Der fandtes intet Hus med Tarmskindsruder. 



Husinventaret er det sædvanlige grønlandske: Hoved- og Sidebiikse, 

 Lamper (oftere af Blik end af Vegsten) med Lampestole, Torrehæk, Urinballie, 

 Trækasser, Koppehylder etc. En Del Huse har dog mere Inventar, og særlig i 

 Kolonien minder Udstyret i nogle af de større om ældre dansk Almuestil. 



Der fandtes — svarende til den stærkt aftagende Omflakken om Sommeren 

 — kun ganske faa Skindtelte i Distriktet. De \ar alle af den almindeligst benyt- 

 tede Form (twpï-mic). H. Ostermann. 



DEN GRØNLANDSKE BEFOLKNING 



Jakobshavn Distrikts Befolkning er en fuldstændig Blandingsrace. Der 

 findes næppe rene, ublandede Eskimoer iblandt dem mere. Saafremt det lod sig 

 gore at efterforske hvert enkelt Individs Stamtræ, vilde det uden Tvivl vise sig, 

 at der paa et eller flere Steder er indblandet europæisk Blod deri. Befolkningen maa 

 næimest betegnes som Efterkommere af den oprindelige eskimoiske Befolkning 

 og de siden Distriktets Kolonisation — særlig i de første 150 Aar efter denne — 

 der ansatte Europæere. Blandingsracen er overvejende fremgaaet ad legitim Vej. 



Distriktets Befolkning er gennemgaaende kvik, opvakt, til Dels intelligent, 

 og i ikke ringe Grad paavirket af dansk Tankegang, om end mange instinktmæssig 

 ynder at stille sig i Opposition til denne. Typiske Forskelligheder findes saa godt 

 som ikke indenfor Distriktet, hvis hele Befolkning paa faa Undtagelser nær maa 

 siges at staa paa samme intellektuelle og kulturelle Standpunkt. Tidligere be- 

 tragtedes dog Arsivik'erne af deres Landsmænd som en Slags »Molboer«. 



Befolkningens Hovederhverv er endnu bestandig Sælfangst, omend Fiskeriet 

 drevet som selvstændigt Erhverv vinder mere og mere Terræn, dog foreløbig 

 saa godt som udelukkende ved selve Kolonistedet og kan til Dels ved de dertiL 

 hørende Bopladser (»Forstæderne«). Erhvervsklasserne fordeler sig saaledes: ca. 

 55 % af Befolkningen lever af Sælfangst, ca. 29 °/o af Fiskeri og ca. 16 °/o af 

 immateriel Virksomhed (Funktionærer og deres Familier). 



Fra én Side set er den sidste Klasse bedst stilleb, idet dens faste Aarsindtægt 



