170 JAKOBSHAVN DISTRIKT 



betrygger mod Mangel, og Erhvervet ikke er underkastet Tilfældig]) ed er eller 

 forbundet med Risiko. Paa den anden Side kan baade Fangere og især Fiskere 

 opnaa større Aarsindtægt i Penge og Naturalier, men her kræves naturligvis 

 Sparsommelighed og fornuftig Økonomi for at forebygge Mangel, og foreløbig 

 gør svigtende økonomisk Evne sig ofte stærkt gældende især hos Fiskerne, da dette 

 nye Erhverv betyder en Omlægning af hele den oprindelige eskimoiske Økonomi. 

 Det nærmere herom omhandles under Beskrivelsen af Kolonistedet. Baade Fisker- 

 og Fangererhvervet er naturligvis underkastet Tilfældigheder og især det sidste 

 forbundet med Risiko, som dog ikke, paa Grund af Distriktets Beliggenhed langs 

 Inderkysten af en dyb Bugt, er nær saa stor som i Distrikter med a åbne Havky- 

 ster. Dette gor ligeledes — i Forbindelse med det roligere og mere kontinentale 

 Klima, stabilere Islæg og konstantere Erhvervsbetingelser (bl. a. paa Grund af 

 Isf jordens Nærhed) — de økonomiske Forhold i Distriktet mere støtte og stabile 

 end i Yderdistrikterne. 



Saavel de Eihververe ved Jakobshavn, der er Fangere, som Befolkningen 

 ved Rodebay og Atâ maa siges at føre god Økonomi for Tiden. En særlig Fordel 

 har disse Fangere ved at de til højere Priser leverer Sælkød og Skind til Klæder 

 til den store betalingsdygtige Fiskerbefolkning ved Jakobshavn. løvrigt kan en 

 Befolknings økonomiske Forhold svinge stærkt fra den ene Tidsperiode til den 

 anden, idet de navnlig synes afhængige af den stedlige Handelsbestyrers Person- 

 lighed. En stærk personlig Karakter vil altid formaa Befolkningen til at an- 

 strænge sig i alle Forhold, medens en Personlighed, der viser for stor Efter- 

 givenhed ved Anmodninger om private Laan, virker i modsat Reining. 



Trangstider kan forekomme overalt i Distriktet, og foranlediges da som Regel 

 ved, at Islægget udebliver for længe, saaledes at den dertil knyttede Fangst — 

 Snørefiskeri og Garnfangst — ■ ikke kan drives. Det vil derfor i Almindelighed 

 være i December — Januar, undtagelsesvis ogsaa i Februar, at Trangen forekommer. 



Ulykkestilfælde under Erhvervenes Udførelse hører til Sjældenhederne her 

 i Distriktet, fordi Farvandet, der er ret indelukket, er roligere her end de fleste 

 andre Steder. For Kajakmænd er den største Fare den Tyndis, der i Foraarsmaa- 

 nederne dannes af det ferske Elvvand, som lægger sig paa Havets Overflade. 

 Denne Is er særlig slem til at skære Kajakskindet i Stykker. 



Ulykker med Fiskerbaad er endnu ikke hændt, hvorimod det kan hænde, 

 at Isen paa Isf jorden gaar i Drift — »skyder ud« — mens Fiskerne er ude paa den, 

 eller at et Isf j æld kalver, hvorved den omkringliggende Is bliver slaaet mere eller 

 mindre i Stykker. Det er dog mange Aar siden nogen vides at være omkom- 

 men paa disse Maader, idet Folk her naturligvis har megen Kendskab til Isf jor- 

 dens og Isbjergenes Foreteelser. De kan f. Eks., naar de fisker fra Isen, se paa 

 Vandets Bevægelse i Hullet til Snøren, naar der vil kalve et Isfjæld i Nærheden; 

 saa flygter de skyndsomst op paa et af de fladere Isf j ælde, der jo ikke lader sig 

 slaa itu. At flygte mod Land er derimod ikke saa heldigt, fordi Bølgeslaget mær- 

 kes stærkest helt inde i Fjæren ved Isf od en og derfor kan umuliggøre Landgangen. 



J. M. Krogh. 



