178 JAKOBSHAVN DISTRIKT 



af Fugle- eller Hundeskind, der da vender Fjer- eller Dunlaget indad og betræk- 

 kes med Tøj (ånora/c), eller af Sæl- eller Renskind, der saa vender Haarlaget udad 

 og intet Betræk har. 



Ved Syningen anvendes helst Senetraad, der laves af Hvidhval eller Rens- 

 dyr(tarme)sener, men der bruges ogsaa almindelig Sytraad, dog ikke til Kamikker; 



Pelsen soges nu i mange Tilfælde erstattet af uldne Klæder, for Mændenes 

 Vedkommende med islandske (færoiske) Uldtrøjer og for Kvindernes med syede 

 »Tingmiakker« af uldent, tykt Multum. 



Husflid sind ustrien drives kun i ringe Grad her i Distriktet, idet den indskræn- 

 ker sig til lidt broderede Skindbælter, Haandtasker og lignende, samt paa et en- 

 kelt Sted, Kilersiut (der fon ivrigt nu er fraflyttet), flettede Straasager. 



J. M. Krogh. 



DANSKE ERHVERV 



Af saadanne kommer i dette Distrikt væsenlligst kim Havebrug i Betragt- 

 ning. Dette er til Gengæld meget gammelt i Distriktet. Allerede 1774 anlagde 

 Købmand C. C. Dalager — rimeligvis opmuntret dertil ved Egede Saabyes hel- 

 dige Forsog i Claushavn — en Have ved Jakobshavn. Havejorden var skaffet 

 til Veje fra Hustomter, tidligere Beboelser o. lign. Herfra havde Købmanden 

 og hans Sønner baaret den til Stedet. I Slutningen af September optog ban sin 

 »krusede, grønne Kaal, 3 , i Alen høj, Stokken en Finger tyk«. Desuden 

 dyrkede han med Held Korvel, Karse, Salat, Radiser, Petersilie, »Porre« og Roer, 

 ogsaa med »Potates« gjorde han Forsøg, rimeligvis uden Held (Dalagers Journal 

 1775 og 1776 — 77). Ogsaa Provst Sverdrup anlagde omtrent samtidig en Have 

 ved Jakobshavns Missionshus. Den nævnes 1830 som bekendt i Nordgrønland 

 for sin Godhed, uagtet der kun voksede lidt Kaal, Roer, Ræddiker, Salat og Kør- 

 vel. Dog kom dette begyndende Havebrug under Krigen 1807 — 1-1, hvor Tilførsel 

 fra Danmark var yderlig ringe, til at spille ligesaa betydelig Rolle for Hus- 

 holdningen, som det gør i vore Dage. 



Disse Haver har saa vidt vides udelukkende været frilands. Langt større 

 Resultater naas ved Mistbænk, som nu benyttes i alle Jakobshavns Haver ved 

 Siden af Friland. Betingelserne for Havebrug er som ved Christianshaab (se der). 

 De dyrkede Arter er Grønkaal, Roer, Gulerødder, Rodbeder, Radiser, Log, Blom- 

 kaal, Salat, Spinat, Kørvel, Karse og Petersilie. Alle Arter giver for det meste 

 godt Udbytte. Radiser haves hele Sommeren fia Л uni til September. Blomkaal 

 giver sidst i August gode, faste, samlede Hoveder af indtil et Barnehoveds Stør- 

 relse. Grønkaal og Rodbeder avles der tilstrækkeligt af til hele Vinteren; Roer, 

 Gulerødder og Petersilie til over Nytaar. Kartofler, Agurker og Rabarber har tid- 

 ligere været dyrket med Held, men er nu opgivet, da de ved de sidste Aars senere 

 Skibsforbindelser kan faas fra Danmark, og Pladsen kan udnyttes til andet. 



Det jakobshavnske Havebrug opnaaede Sølvmedalje for hjemsendte Grøn- 

 sager paa den 4. nordiske Havebrugsudstilling i København 1912. 



