184 JAKOBSHAVN DISTRIKT 



ves Roe Bay: (o: Hvilebugt). At Hollænderne ikke blot søgte disse Havne under 

 Hvalfangsten for at fylde Vand og reparere, men tillige og nok saa meget for 

 at drive Handel, bekræftes af L. Dalager: »Hollænderne opslaa deres Krambod« 

 bl. a. »Norden for Jakobshavn (o: Rodebay), hvorhen Grønlænderne strømme fra 

 alle Kanter i Landet med deres Skind og Barder og er ligesom fortryllede i denne 

 Négoce«. Ligefra den første Bugtkoloni Christianshaabs Anlæggelse 1734 send- 

 tes der hvert Aar Fartøjer derfra til Jakobshavn Distrikt, især til Maklykout 

 (hertil kom Poul Egede første Gang Sommeren 1736) for at handle med de der- 

 boende Grønlændere. Ekspeditionerne gav som oftest godt Udbytte. Ved Pla- 

 katen af 1738 (Forbud mod fremmed Handel paa 15 Mil nær Kolonierne) inddroges 

 det meste af Jakobshavn Distrikt under Jak. Severins Monopol. Dette kom natur- 

 ligvis i Strid med Hollændernes Interessei og affødte bl. a. den eneste Søkanip, 

 der bar fu.idet Sted i Grønland, »Slaget i Disko Bugt« 1739. 



Hollænderne vedblev endnu i en lang Aarrække at besejle Distriktet; 1752 

 eller 53 lømte en gronlandsk gift Assistent Otto Sørensen fra Jakobshavn med ea 

 Hollænder; endnu 1777, 30. April, saas »Hollændere og Engellænder i Mængde« 

 fia Jakobshavn, og Aaiet forud var et hollandsk Skib opbragt paa Koloniens 

 Gebet (C. C. Dalagers Journ.), men deres Handel i Distriktet var i det væsentlig- 

 ste forbi efter Træfningen ved Maklykout. Naar i Beretningen om denne »Assisten- 

 ten i Jakobshavn« tiævnes, betyder dette ikke, at Kolonien allerede den Gang 

 var anlagt, men kun, at Christianshaabs Assistent paa den Tid har været der paa 

 Handelstogt. Kolonien blev nemlig først anlagt 1741, og det endda ikke saa me- 

 get for Handelens som for Missionens Skyld. Missionærerne ved Christianshaab 

 havde hurtigt rettet deres Opmærksomhed paa den store Befolkning ved Isf jor- 

 den, nogle derfra var bleven undervist og døbt allerede af P. Egede (Kvinderne 

 Kirsten og Pernille og Drengen Angusinak), og da de øvrige ytrede udpræ- 

 get Lærelyst, slog Hans Egede stærkt til Lyd for Oprettelsen af en fast Mis- 

 sionsstation der. Der indrettedes 1741 (Reskript af 1. April) en »Sommer Mis- 

 sionsloge«, som kaldtes Jakobshavn efter Jak. Severin, »Grønlands Patron«. 

 Der opsattes et lille Varehus med et Kammer, hvor Missionæren skulde bo om 

 Sommeren for at undervise, og Assistenten for at handle. Foreløbig lykkedes Han- 

 delen bedst. 1745 blev Stedet — atter paa Haus Egedes Initiativ — gjort til 

 »Vinterloge«, idet der opforbes et Par smaa Huse til Bolig for en fast Assistent 

 med Mandskab og til Vareoplag. Trods den gode Handel vedblev Jakobshavn 

 Distrikt dog endnu længe at besejles af Christianshaabs Skib 1 ). Handelen udvidede 

 sig dog snart saa meget, at Distriktet maatte have eget Skib, ofte endog to om 

 Aar et. 



Lange Tider igennem var der ingen andre Handelspladser i Distriktet end 

 Kolonistedet. Men her boede ogsaa omkring 1775 næsten hele Distriktets Befolk- 

 ning. .Og da Koloniernes Købmænd og Missionærer ved den Tid fik Ordre til 

 at konferere »om Grønlændernes Adspred nin g«, erklærede de vedkommende i 



x ) Dette stemmer med, at en Synsforretning over Christianshaab, dat. 1750, 12te 

 Aug., ogsaa omfatter Jakobshavn. 



