188 JAKOBSHAVN DISTRIKT 



Læger. 



T. C. Eulner 1793—94; J. H. Lytzen 1832—38; C. N. Kudolph 1839 

 —54; C. G. F. Pfaff 1854—76; L. C. v. Haven 1876—81; H. S. Kiær 1882 

 --83; M.Hastrup 1883—84; N.J.Jakobsen 1884—89; H.S.Kiær 1889—99; 

 V.E.Bentzeu 1889—1904; A.Bertelsen 1904—05; H.S.Kiær 1905— 12; (J.Fischer- 

 Nielsen fung. 1909—10; H. C. Larsen 1910—11 ; J. Eilertsen 1911—12) ; S. Barchalia 

 1912—13; P. C. Sørensen 1913—19 (H. Borehersen fung. 1916—17). 



H. OSTERMANN. 



DE ENKELTE BOPLADSER I 

 JAKOBSHAVN DISTRIKT 



Kolonien Jakobshavn 



(grl. Ilulissat) ligger paa 69° 13' N. Br. og 51° V. Lgd., ca. 45 km retvisende Nord 

 for Christianshaab. 



Kolonien ligger omtrent midt paa Disko Bugtens indre, ostlige Kystland, ca. 

 3 km Nord for Jakobshavns Isfjord paa en lille Halvø mellem Disko Bugten og Ja- 

 kobshavns Havnebugt (gr. KangerdluatsiaK). Denne skærer sig ca. 700 m ind i 

 Landet i sydøstlig Eetning og yder en god og sikker Havn. Mod Syd danner Is- 

 fjældsbanken Barriere mod Søgang og mod Nord det saakaldte Nordre Næs. 

 Det sædvanligst benyttede Indløb til Havnen er mellem sidstnævnte Næs og de 

 to nordligste af 3 Smaaøer Sydvest for Havnemundingen, men ogsaa Farvandet 

 baade mellem den sydlige og de to nordlige Øer og mellem Øerne og Fastlandet 

 er saa dybt, at det med kendt Mand ombord kan benyttes selv af større Skibe. 



Ved et lille Næs paa Sydsiden og et foran Nordøst for dette liggende 

 Skær, der ikke er synligt ved Højvande, deles Havnen naturligt i en ydre og en 

 indre Del. Den ydre Del er fra 8 til 14 m dyb, den indre derimod kun 6 m (17 

 Fod). Havnen ender i en kanalformet Indskæring, ca. 350 m lang, 30 — 80 m bred, 

 kaldet »Kanelen« (gr. KmgunguaK: den lille Fjordbund), som kun er tilgænge- 

 lig for Baade. Paa Havnens Nordside lige over for Næsset udmunder i et lille 

 Vandfald en Elv, som kommer fra de store Søer og Sletter Øst for Kolonien, og 

 som byder Skibene en let og bekvem Adgang til Vandforsyning. Mellem det om- 

 talte Næs og den sydlige Havnepynt er en grundet Vig, den saakaldte »Lever- 

 bugt«. Kysterne er næsten overalt stejlt opgaaende og saa høje, at et paa Havnen 

 liggende Skib ikke kan ses udefra, naar man ikke netop er i Flugt med Havneindløbet. 



Havnen er som omtalt fuldstændig sikker, der er overalt god Holdebund 

 — Ler. Vinterisen kommer meget sjældent i Konflikt med Skibsfarten, idet den 

 som Eegel vil være borte inden Begyndelsen af Juni. Derimod kan Isfjordens 

 Udskydning undertiden fylde Havnebassinet aldeles med større og mindre Is- 

 skodser, som til Tider kan standse Trafikken paa Havnen og hindre Skibes Ind- 

 og Udløb, dog for det meste kun for nogle Timer, idet næste Strømskifte sædvan- 

 ligvis bringer Forandring. Ligeledes kan Adgangen til Havnen med sydvestlige 

 og vestlige Vinde ved Kalvisens Ophobning udenfor være spærret i længere Tid, 



