JAKOBSHAVN DISTRIKT 191 



Huse). Længere ude mod Disko Bugten indtil Sygehuset Kavdlunârmiut 1 ) 

 (10 Huse). Mellem Kirken og Sygehuset paa den ene Side og Sydsiden af den søn- 

 dre Dal Atdlît (o: de nederste; 5 Huse). Omtrent midt i den sondre Dal, godt 5 

 Minutters Gang fra Handelens Bygninger, ligger Præstebolig og Skole. Paa en Rund- 

 klippe Vest derfor staar Sygehuset og yderst ved Disko Bugten Kirke og Lægebolig. 



Koloniens Flagstangsbakke ligger mellem den nordre Dal og sondre Havne- 

 næs. Ved »Leverbugten« staar et Par Skure eller Pakhuse og paa en Afsats paa 

 Havnens nordre Side Tranbrænderi og Spækhus. 



Til Jakobshavn horer desuden 3 Bopladser, som ligger paa Kysten ud imod 

 Disko Bugten mellem Isf jorden og Kolonien og kan betragtes som »Forstæder« 

 til denne. Nærmest Kolonien, i en lille Vig syd for den Indskæring, hvor Kirken 

 staar, ligger PitorKeK (6 Huse); omtrent 1 km Syd derfor i en Dalsænkning 

 Igdlumiut (13 Huse), og endelig ca. IV2 km derfra Kingigtok (4 Huse) paa 

 en høj Pynt yderst ved Isf jorden. 



Jakobshavns-Landet frembyder ikke megen Skønhed eller Tiltrækning ved 

 det forste Syn udefra. Landet er ensformigt brunt og graat, det nøgne Fjæld stik- 

 ker igennem overalt, Bjærgene i Baggrunden hæver sig ikke til nogen anselig 

 Hojde og har ikke de dristige Tinder eller de vilde og forrevne Formationer, som 

 giver saa mange andre Dele af den grønlandske Kyst dens ejendommelige Skøn- 

 hed. Det er et ensailet, kuplet Højland af Gnejs med underordnede smaa Par- 

 tier af Granit, som kun byder paa ringe Afveksling. 



Landet umiddelbart inden for Kolonien er et ca. 30 m højt Sletteland, tid- 

 ligere Havbund, med enkelte Gnejs- og Granitbakker, som aabenbart paa et 

 geologisk tidligere Tidspunkt har været Øer og Skær. Sletten er isprængt Stræk- 

 ninger af Blaaler, men er iovrigt sumpet, mose- eller moradsagtig, bevokset med 

 Græsarter og Lyng. I Kanterne findes lidt lavt Krat af Graapil og Dværgbirk. 

 Rundt omkring paa Sletten findes spredt en Mængde større -og mindre Søer. In- 

 derst inde ligger Side om Side, kun adskilt ved en smal Tange, to ret store Søer, 

 tilsammen vel 7 — 8 km i Omkreds. Den største af Søerne er paa 3 Steder 24, 

 28 og 30 m dyb. Ingen af Søerne er nu om Stunder fiskerige. Herfra og ved Til- 

 løb fia de omgivne Højder kommer den ovenfor omtalte Elv, som løber ned gen- 

 nem Sletten i sydvestlig Retning og udmunder i Havnebugten. 



Slettelandet omkranses paa alle Sider i en Afstand fra 3 til 5 km af lave 

 Fjældrygge. De højeste Punkter er KilakitsoK (med Varde) mod Syd, Какаг- 

 ssuatsiaK (med Varde) i Midten og AkingnaK (o: det man støder imod, naar man 

 kommer over det lave Land) mod Nord. Deres Højde er mellem 300 og 400 m. 

 Imellem KilakitsoK og KaKarssuatsiaK er Fjældkæden gennemskaaret af et smalt 

 og skarpt udskaaret Pas, den saakaldte »Zimmers Kløft« 2 ) (gr. KôrorssuaK), hvis 



x ) Navnet betyder »Danskerpladsen« og stammer rimeligvis fra den Tid, da Præste- 

 boligen laa paa Kysten umiddelbart neden for denne Husgruppe, som tidligere var den 

 talrigste. 



2 ) Uden al Tvivl opkaldt efter kst. Inspektør, Kolonibestyrer N. Zimmer; jfr. 

 »Zimmers Vardo« ved Egedesminde. 



