200 JAKOBSHAVN DISTRIKT 



kendelige Spor af Grundvolden. Anlægget oprettedes 1777, og dertil horte 3 Stok- 

 værkshuse, et stort og to mindre, samt 6 Slupper med tilhørende »Fleet«. 1782 

 var Besætningen en Assistent og 7 Mand. Da stod kun det store Hus og et grøn- 

 landsk Jordhus »med Træværk«, de to andre var enten nedrevne eller havde slet 

 ikke været opfort 1 ). Megen Plads var der heller ikke paa Stedet. 1786 foretoges 

 en Sammenslutning af Koloni og Anlæg, saaledes at der foruden Købmand og 

 Koloniassistent skulde være 10 Mands Besætning, nemlig Tømmermand, Bødker, 

 Kok og 7 Kolonister, der tillige var Hvalfangere. Huset nedbrødes og er rimelig- 

 vis Koloniens Assistent bolig. Hvalfangerbedriften gik snart tilbage og ned- 

 lagdes som saadan. allerede ca. 1800. Senere fangedes der kun i Ny og Næ en 

 enkelt Hval. 



Kimeligvis paa Grund af den ringe Byggeplads kom Tranbrænding først tem- 

 melig sent i Gang i Jakobshavn. Der anstilledes Forsøg i 1818 og 1826, men endnu 

 det sidste Aar fremhæves Vanskelighederne ved et Tranbrænderis Anlæg. 

 Dog udsendtes dette og de følgende Aar Materialier og Kedskaber, og omend det 

 som overalt i Nordgrønland gik meget uregelmæssigt i Begyndelsen (Købmæn- 

 dene vilde nødig have dette uvante Arbejde, Sommeren sagdes at være for 

 kort etc.), kom Tranbrændingen i Gang. 



Der byggedes ganske vist omkring 1750 et Skolehus i Jakobshavn, men det 

 laa uheldigt og kunde ikke bruges. Gudstjenesten og Undervisningen foregik i 

 Missionærens Stue. 1764 foreslog Missionær Sverdrup, at der skulde opsendes et 

 Tømmerhus til Forsamlinger og Skole. Trods Forslagets Gentagelse skete det 

 ikke, og Sverdrup byggede derfor 1766 et lille Skolehus »paa almindelig grønlandsk 

 Maade«. 1777 begyndte Menigheden paa Sverdrups Initiativ ved en heldig Hval- 

 fangst en Produktindsamling (Spæk og Barder) til Anskaffelse af en Kirke. Den 

 udsendtes 1779 og kostede 2000 Rd., hvoraf Menigheden ialt gav mindst 1600. 

 Den paatog sig ogsaa at hjemsende aarlig 2 Tdr. Spæk til Dækning af Udgifterne 

 ved Kirkens Belysning, men det ophørte med Krigen 1807 — 14. I Kirken var 

 indrettet et større Skolelokale. Her holdtes Børneskole, og »her var det at Provst 

 Sverdrup dannede nogle af de dueligste Kateketer, som nogensinde have været i 

 Grønland«. Kolonien fik først Skolebygning 1841. — 1845 oprettedes ved Jakobs- 

 havn et Seminarium til Uddannelse af indfødte Kateketer. Det kom først i Gang 

 1848 og nedlagdes 1875 paa Grund af Mangel paa Tilgang af Elever, genoprettedes 

 1901, men ophørte atter 1907 og afløstes af en Kateketskole. 



1773 — 88 var Jakobshavn Sædet for Nordgrønlands Provsti. 



Ved Jakobshavn er der i Zionskirken foretaget Præsteordinationer (Indfødte) 

 1909, 1910 og 1917. 



Jakobshavn er gentagne Gange blevet hærget af Epidemier. 1752 bortreves 

 mange af en ukendt Sygdom. — »Den Sygdom, som gik langs Landet« 1773 — 74, 

 kom ogsaa hertil; der døde »16 — 17 døbte og 3 Gange saamange af Hedningene«. 



y ) Der laa ved denne Tid ved Jakobshavn ikke mindre end syv tilhuggede »Hvalr 

 fangerhuse«, 3 større og 4 mindre. De opsattes efterhaanden paa forskellige Steder i 

 Disko Bugten. 



