JAKOBSHAVN DISTRIKT 201 



1785 — 87 hjemsøgtes Jakobshavn af to Epidemier efter hinanden, »Friesel« og 

 Kopper; fra Juni 1785 til September 1786 bortrykkedes alene af de døbte 166. 

 I et Hjørne af den næstældste Kirkegaard ligger en Mængde Kister tæt pakkede 

 Side om Side og oven paa hinanden lige i Jordoverfladen ; de skriver sig utvivlsomt 

 fra denne Epidemi. Kopperne standsedes i Jakobshavn, siger Sverdrup, og gik 

 ikke længere nordpaa. Koppeepidemien 1800 bortrev ved Jakobshavn 17 Menne- 

 sker, men standsedes »ved gode Foranstaltninger«. — Endelig herskede 1844 en 

 ondartet Rosen-Epidemi med 37 Dødsfald. I Anledning heraf besøgte Dr. med. 

 Kayser Kolonien 1845. 



1793 — 94 var Jakobshavn Sædet for Kirurgen i Nordgrønland øg 1832 — 38 for 

 dennes Assistent; derefter for den kongelige Læge, indtil 1905 Nordgrønlands eneste. 



1850 indrettedes i Zionskirkens vestre Ende (bl. a. den tidligere Skolestue) 

 Hospitalslokaler (3 Værelser og Køkken); de benyttedes som saadanne til 1904, 

 da det nuværende Sygehus opførtes. 



De meteorologiske Observationer ved Jakobshavn er af gammel Dato. 

 Fra 1764 hjemsendte Provst Sverdrup aarlig til Universitetet »Observationer 

 af Thermometro og Vindene«. Dette fortsattes af andre, bl. a. førte Distrikts- 

 læge Rudolph 1839 — 52 Journal over Temperatur, Bai Dmeterstand og Vejrlig 

 5 Gange i Døgnet. 



Den fra Poul Egedes Journal bekendte ArnarsaK, som 1740 fulgte med ham 

 til Danmark, var fra Isfjorden og boede omkring 1765 i Jakobshavn, hvor hun 

 rimeligvis ogsaa er død (1778). Ligeledes har den i Ingemanns »Kunnuk og Naja« 

 omtalte Kemek, Kunnuks Dødsfjende, virkelig levet i Jakobshavn. Han optræ- 

 der endnu 1786 i Lister over Spækleverandørerne her. 



Som mere fremragende og betydende i den Jakobshavnske Befolkning gen- 

 nem Tiderne bør nævnes Slægterne Reimer (Stamfader: dansk Tømrer Jørgen 

 Reimer, ansat 1753, død 1795 i Jakobshavn), Dalager (Stamfader: Købmand CC. 

 D.), Noahsen (Stamfader: »Nationalkateket« Lorentz Noahsen, født 1770, død 

 1844 i Jakobshavn), Fisker (Stamfader: dansk Hvalfangermatros ved »Jakobs- 

 havns Anlæg«, senere Kok Abraham Fischer, født 1762, død 1834), Jensen (Stam- 

 fader: dansk Missionskok Simon Jensen, født 1760, død 1831 i Jakobshavn) og 

 Guldager (Stamfader: dansk Tømrer i Claushavn, Johan Peter Guldager, født 

 1785, død 1850). Endelig bør nævnes som sin Tids Matador og Foregangsmand 

 Peter Grætze, Søn af Provst Sverclrups Stifsøn, fodt 1787, død 1854, gift med 

 Kateket Magnus Arousens Datter Johanne, dansktalende Jordemoder, født 

 1790, død 1871, »kalâtdlit pigingnerssait«. o: de mest velstaaende Grønlændere. 

 Deres Hus er afbildet i Rudolph's: Aksilisat Innuit Nuneinnit, Køben- 

 havn 1852. 



Paa Koloniens Kirkegaarde findes Gravminder over Bestyrerne K. G. Flei- 

 scher og Hustru og P. Müller, Assistent Kirchheiner, Missionær C. V. Rasmus- 

 sens 1. Hustru og Søn, Pastor Jespersens 1. Hustru, Volontør H. Møhl, samt de 

 grønlandske Overkateketer Ole Svanberg (død 1878), Thomas Stenholdt (død 

 1878), Andreas Huch (død 1878), Isak Hansen (død 1887) og G. Huch (død 1907). 



