202 JAKOBSHAVN DISTRIKT 



Desuden vides her jordede Købmændene J. P. Glomstad, Hount og Plum, 

 Assistenterne A. P. Dalager og Lammersen samt Overkateket, Seminarielærer 

 V. F. Steenholdt. 



Udstedet Rodebay (Fig. 11) 



(grl. OKaitsut) ligger ca. 15 km retv. NNØ. for Jakobshavn paa et Næs 

 mellem Disko Bugten og Rodebays Bugten, der strækker sig mellem Fastlandet 

 og Næsset og .den i dettes Fortsættelse liggende KeKertaK (hvis sydlige mod 

 Næsset vendende Del kaldes Pamiua (o: dens Hale). Den inderste Del af Bug- 

 ten, Rodebays Havnebugt, danner en god og sikker Havn, endog for større Skibe; 

 den har to Indløb, det sydlige mellem Rodebays Pynten og det nordlige mel- 

 lem Øen og Fastlandet. Det sydlige Løb er grundet og Sejlrenden saa smal, at 

 den kun kan benyttes af mindre Fartøjer; Lobet er undtagelsesvip bhokeret af 

 Isfjælde. Det nordlige Løb er derimod altid aabent. Vinfcerisen ligger længe, 

 undertiden til midt i Juli. 



Udstedet ligger ikke yderst paa Næsset, men paa et Ejde, der gaar fra Disko 

 Bugten til Havnebugten, hvorved Pladsen kan anløbes paa begge Sider ; fra Disko 

 Bugt-Siden dog kun med rolig So. Den grønklædte Dalbund mellem de nøgne Rund- 

 klipper gør et venligt Indtryk. I Baggrunden mod Øst hæver Klippevæggen sig 

 stejlt op til en ret betydelig Højde. Udsigten mod Nordøst ind over Havnebugten 

 med dens Krans af høje Fjælde, med de om Sommeren grønklædte og om Vinteren 

 snedækte Lier, er meget tiltalende. Mod Vest og Syd breder Disko Bugten, med 

 Disko og Isfjordsbanken som Grænser, sig for Øjet. 



Omegnens Hovedbjærgart er Granit, der snart gaar over i Gnejs, snart i 

 Syenitskifer. I næsten alle Retninger strækker sig Kvartsgange, hvoraf nogle er 

 af betydelig Mægtighed. 



Den lige over for KeKertaK liggende Del af Havnebugten fortsættes md i 

 Landet mod SØ. i en af Søer opfyldt Dal, gennem hvilken der gaar Slædevej til 

 Bunden af Bredebugt. Den sædvanligst benyttede Slædevej til Jakobshavn gaar, 

 naar Disko Bugten ikke er tillagt, op ad en stejl Fjældskraaning omtrent Øst for 

 Udsteaet, derfra langs Kysten op gennem en Dal og et Pas ind til Bredebugt, 

 hvor den foitsættes enten over denne eller langs dens Kyster, hvis Isen ikke lig- 

 ger paa Bugten. Vejen langs Bredebugts Kyster er stenet og gennemskaaret 

 af Kløfter og derfor meget besværlig. Mod Nord gaar Slædevejen, naar Isen ikke 

 ligger, over det saakaldte PâkitsoK Land mellem Rodebays Bugten og PâkitsoK 

 Fjorden, vistnok paa Grund af dets Ufremkommelighed (stejle Opstigninger, Kløf- 

 ter og Bratninger) Nordgrønlands besværligste Slæde vej. 



Befolkningen bestod 1915 af ingen Danske og 127 Grønlændere (1905: 

 142; 1890: 115). Af de 62 mandlige Personer var 20 gifte, 1 Enkemand, 20 ugifte 

 og 21 under 12 Aar. Af de 65 Kvinder var 3 Enker, 14 ugifte og 28 under 12 Aar. 

 Stedet har en Udstedsbestyrer, en Kateket og en Jordemoder. Der findes 25 Fan- 



