JAKOBSHAVN DISTRIKT 203 



gere. Kun et Par Mænd er paa Grund af Alderdom eller Legemssvaghed henviste 

 til at ernære sig ved Fiskeri alene. Fra gammel Tid har Bodebay en dygtig Fanger- 

 befolkning, der ogsaa er dygtig til Skindbehandling og forsyner Jakobshavn baade 

 med raa og syede Skind. 



Hovederhvervet er Sælfangst. Som Bierhverv drives et ikke ringe Hajfiskeri, 

 nogen Hellefiskefangst, Fiskeri af Fjordtorsk (ucafc) og Ulke, undertiden Bødfisk 

 og Krabber, Jagt paa Søfugle (Maager, Alke og Ederfugle), Byper, Harer og Bæve. 



Saa godt som hele Befolkningen flytter i Telt, i hvert Fald en Del af Somme- 

 ren. Yndede Teltpladser er for Sælfangstens Vedkommende Øen KeicertaK, Ka- 

 ngârssuk og Øen Pikiulik mellem Bodebay og Pâkitsok Fjorden samt IvssorigsoK 

 og KangerdluarssugssuaK i Atâ Sundet. Paa disse Steder fanges der i August 

 og September store Sæler og tørres meget Kød. For angmagssat-F angstens Vedkom- 

 mende findes Teltpladser paa forskellige Steder i Bodebay Bugten og paa Ipi- 

 utaK ved Bredebugt. I April drives der utofc-Jagt og Fangst i Vaager omkring 

 Klokkerhuk. 



Der er god Adgang til Brændselsforsyning i Bodebays umiddelbare Omegn. 

 Indsamlingen finder Sted i Juli og August og omfatter Tørv og noget Lyngris og 

 Graapil. Af de sidste Arter samles ogsaa en Del om Foraaret under Sneen. 



Blandt Pladsens 20 Grønlænderhuse er 4 af Type I, 12 af Type II og 4 af 

 Type III. Alle Huse har Jærnovne, 3 har to hver. løvrigt er Udstyret Distriktets 

 almindelige, kun to Huse har Tilløb til dansk Bohave. 



Af Telte fandtes der 16 i 1915, nemlig to af Type I, 11 af Type III, 1 af Type 

 IV og 2 af Type VI. 



Bodebay udgør en selvstændig Kommune (tidligere tillige med den nu ned- 

 lagte Boplads Kilersiut) under Kommunedistriktet Jakobshavn, og hører til Nord- 

 grønlands 5. Landsraadskreds. Kommunekassens Begnskaber se Side 179. 



I gejstlig Henseende hører Udstedet under Jakobshavn Præstegæld. Der 

 er ansat en seminarieuddannet Kateket. 



Handelen forestaas af Udstedsbestyreren. Produktionen udgjorde 1915: 

 252 Tdr. Sælspæk, 132 Tdr. Hajlever, 8 Eæveskind (2 blaa og 6 hvide), 17 kg 

 Narhvaltand og 25,5 kg Fuglefjer, tilsammen indhandlet for Kr. 3409,69. 



Udhandlingen androg 6.212,38 Kr. 



De almindelige aarlige Udgifter, iberegnet Udliggerens Løn (713 Kr.), er 

 1037 Kr. 



Der er ansat en Jordemoder. 



Paa Pladsen findes af offentlige Bygninger: Kapel, Udliggerbolig, Jordemo- 

 derbolig, Butik, Proviantbod og Spækhns. 



Kapellet, der ligger østlig nærmest Havnebugten og er synligt fra Søen, er 

 et graamalet Bindingsværkshus, opført 1905, med Træbeklædning og Spaantag. 

 Mod Vest er et Lighus i en Halvtagstilbygning. 



Bygningens Indre er af delt i Kirkelokale og Skole. I Kirken findes et Har- 

 monium, hvortil Befolkningen har givet Bidrag. Paa Klippen Nord for Kapellet 

 staar en Klokkestabel. 



