204 JAKOBSHAVN DISTRIKT 



Udligger boligen, opfort 1898, ombygget 1914, er et Bindingsværkshus paa 

 høj Grund, med Bræddebeklædning og Tagpap, og tækket med Spaan. Den er 

 10 m lang og 6 m bred og indeholder 2 Værelser, Kokken og Forraadsrum. 



Butikken, opført 1907, er en fuldtud tidssvarende Bygning af Bindingsværk 

 med Træbeklædning og Spaantag. Den er 8,66 m lang og 5,66 m bred. 



Jordemoderboligen er et ret stort grønlandsk Hus af Type II. 



Proviantboden (tidligere Butik) er en gammel Bindingsværksbygning, 6 m 

 lang og 5,33 m bred. 



Spækhuset, opført 1894, af Tørv og Sten med fladt Tag, betegnes som daar- 

 ligt. De fleste af Handelens Bygninger er rødmalede. 



Historie. Rodebay (mindre rigtigt Rhodebay og Rødebay) er navngivet af 

 Hollænderne. Giesecke siger,, at de kaldte den Rode Bay. Men da L. F. Haan 

 har Roo Bay, og Rodebay forekommer paa Spitzbergenskortet i Flæng med Roo- 

 bay: Hvilebugt, og da den røde Farve ikke er fremherskende i Stedets Terræn, 

 turde Navnets Betydning være den sidstnævnte. I danske Aktstykker fra 18. 

 Aarhundrede skrives Navnet Roebay. Det grønlandske Navn OKaitsut betyder 

 »Skarvene«; i sin Tid rugede der nemlig Skarve i de stejle Fjælde bagved Bo- 

 pladsen. 



Fra før Kolonisationens Begyndelse plejede Hollænderne at tage Havn i 

 Rodebays Bugten, hvor de holdt »Marked« for de indfødte, der skarevis strømmede 

 hertil foi at handle (jfr. Distriktets Historie), hvilket langt ned i Tiden var en 

 ubehagelig Konkurrence for de danske Etablissementer. Disse havde dog under- 

 tiden Held til delvis at afværge den, hvori de endog kunde finde Støtte hos Grøn- 

 lænderne. Saaledes fortæller Niels Egede, hvorledes disse engang »fixerede« Hol- 

 lænderne ved at en af dem, iført europæisk Dragt, viste sig bag en Klippeblok, 

 hvorefter de andre pegede paa ham og paastod, at nu kom »Nese« (o: N. Egede) 

 med sine Folk. Dette havde til Følge, at Hollænderne flygtede ud til deres Skib 

 og lod Handelsvarerne i Stikken — »hvilke de (o: Grønlænderne) siden delte 

 imellem sig, og fornøjede sig ret derover, at de saaledes kunde fixere ham«. 



I det 18. Aarhundrede overvintrede der ikke mange Mennesker ved Rode- 

 bay. 1767 omtaler Sverdrup »nogle hedenske Mordere« som boende der. Stedet 

 nævnes ogsaa som beboet 1775. 1807 boede her kun en overvintrende Familie. 

 Endnu 1850 var Befolkningen meget faatallig. Men efter den Tid flyttede de i 

 Omegnen spredtboende og nogle Folk fra Jakobshavn efterhaanden sam- 

 men her. 



Rodebay blev derfor heller ikke fast Handelsplads før langt ned i Tiden. 

 1781 foresloges Jakobshavns Koloni flyttet hertil, men det opgaves (se Jakobs- 

 havn). Ca. 1790 oprettede Købmand Myhlenphort et grønlandsk Garnfangerhus. 

 her, hvor en af det danske Mandskab fra Kolonien boede med sin Familie om Vin- 

 teren og drev Isgarnf angst. Hermed fortsattes til henimod Midten af 19. Aar- 

 hundrede. Da Befolkningen blev større, fik vedkommende Garnfanger fra 1842 

 udleveret nogle faa Handelsvarer, hvormed han drev Handel med Grønlænderne. 



