RITENBENK DISTRIKT 229 



Krabber og Muslinger er almindelige overalt og benyttes ogsaa alminde- 

 ligt i hele Distriktet. Navnlig fremhæver Ujaragsugssuks Befolkning, at de i de 

 sidste Aar daarligt har kunnet undvære dem. De smaa Krabber tages her i Stran- 

 den, saa snart Isen gaar, de store tages paa dybere Vand. De store er sikkert 

 almindeligst paa Lerbund omkring Isf jorden. 



Morten P. Porsild. 



BEBYGGELSE 



Distriktets Folketal udgjorde i 1915: 2 danske Mænd og 604 Grønlændere 

 (1905: 491; 1890: 481; 1850: 439; 1805: 418). Befolkningens Sammensætning 

 1915 var: Mandkon 281 (deraf 107 under 12 Aar); Kvindekøn 323 (deraf 115 

 under 12 Aar). 



Ovenstaaende Tal synes at vise en forbavsende Stabilitet i Folketallet gen- 

 nem Hundredaaret 1805 — 1905 og en i Forhold dertil endnu langt mere forbav- 

 sende Tilvækst i 10-Aaret derefter. Misforholdet heri er imidlertid kun tilsyne- 

 ladende, idet Befolkningen i det omhandlede Tidsrum er bleven reduceret baade 

 ved Fraflytning og ved, at en Del fra Distriktet er lagt ind under andet Distrikt. 

 [ Tallet for 1805 bør saaledes fraregnes NûgssuaKs Befolkning, 56 Mennesker. 

 Endvidere bor, hvis man skal faa et rigtigt Grundlag for Bedømmelsen af Be- 

 folkningstilvæksten i det nuværende Distrikt, fraregnes de ca. 60 Personer, 

 som ved Hvalfangstens Reduktion ved Klokkerhuk (»Logen Arveprinsens Ej- 

 land«) under Krigen 1807 — 14 flyttede bort fra Distriktet for ikke mere at vende 

 tilbage dertil. I Tallet for 1850 bør ligeledes fraregnes de 64 Mennesker, der boede 

 ved NûgssuaK, samt en Del af de 89, der boede ved NûssaK. Og endelig i Tallet 

 for 1890 NûgssuaKs ca. 80 Mennesker store Befolkning. 



Det nuværende Distrikts virkelige Folketal for de omhandlede Aar bliver 

 altsaa: 1805 ca. 300, 1850 ca. 350 og 1890 ca. 400, med hvilket langt rimeligere 

 Forhold der altsaa maa regnes ved Bedømmelsen af Tilvæksten. Denne udgør 

 da i Løbet af 110 Aar ca. 100 pCt., hvilket er ca. 36 pCt. mindre end Gennem- 

 snittet for Nordgrønland og ca. 14 pCt. mindre end Gennemsnittet for hele Landet. 



Bofastheden i dette Distrikt maa, hvad Vinterbopæl angaar, nærmest 

 siges at være mindre end i den øvrige Del af Disko Bugt. Dels er adskillige Bo- 

 pladser oprettet eller genoptaget i den sidste Menneskealder, et Par endog i de 

 seneste Aar, og dels finder Omflytning mellem Bopladserne ikke sjældent Sted: 

 saaledes sker der netop i disse Aar en Udflytning fra SarxaK især til TartunaK. 



Derimod er Omflakken om Sommeren i betydelig Grad i Aftagende i Distrik- 

 tet. Maaske er de, der staar i Telt en Del af Sæsonen, endnu i Flertal, men Ud- 

 flytningstiderne er kortere og Afstandene fra Vinterbopælen mindre end tidligere, 

 og med en enkelt Undtagelse (hvorom senere) flyttes der intetsteds ud over Distrik- 

 tets Grænser. De, der foretager de længste Udflugter, især hvad Tid angaar, er 

 Befolkningen ved SarKaK. De Steder, hvor Udflytning mindst finder Sted, er 

 KeKertaK med nogle af dens Bopladser og Ujaragsugssuk. 



