230 RITENBENK DISTRIKT 



De nu benyttede faste Bopladser er følgende: 



1) Kolonistedet К itenbenk, der ligger paa Sydostenden af en lille uden 

 for Svartevogelbay omtrent 5 km N. for Forbjærget KangeK paa Arve- 

 prinsens Ej land. 



2) Udstedet KeKertaK, der ligger ca. 26 km. N. for Kolonien paa Sydspid- 

 sen af Øen af samme Navn i Bugten TasiussaK, der ved Mundingen af Tor- 

 ssukåtak skærer sig ind i NûgssuaK Halvoen. 



Til Udstedet hører Bopladserne: 



a) Igdlorssuit (ca. 4 km 0.) paa Sydsiden af Bugten TasiussaK; 



b) NûgâK (ca. 4 km S.) paa den yderste Ende af Halvoen af samme Navn; 



c) Naujât (ca. 5 km S.Ø.) paa Nordsiden af Torssukåtak ved Foden af det 

 høje Naujat-Fjæld; 



d) Ikorfat (ca. 6 km V.) paa NûgssuaK Halvøen ved Mundingen af Tasiu- 

 ssaK; 



e) Акйпак (ca. 10 km V.) paa NûgssuaK Halvøen ved Mundingen af Sa- 

 putit Bugten. 



3) Udstedet SarKaK, der ligger ca. 35 km NV. for Kolonien paa NûgssuaK 

 Halvøens Sydside ved Vaj gattet. Stedet kendes især paa Kirkens Taarn, 

 som er synligt langt borte til alle Sider. 



Til Udstedet hører Bopladsen: 



a) TartunaK (ca. 12 km V.) paa et lille humplet Næs, der strækker sig ud 

 fra NûgssuaK Halvøen. 



4) Udstedet Ujaragsugssuk, der ligger ca. 45 km VNV. for Kolonien paa 

 Diskos Nordside ved Vaj gattet. Stedet kendes paa en ejendommelig Fjæld- 

 formation i Klippevæggen lige ovenfor. 



Til Udstedet hører Bopladsen: 



a) ÜnartoK (ca. 12 km NV.) paa Diskos Vajgatskyst. 



Bopladsernes almene Beliggenhed ei i dette Distrikt væsentligst den samme 

 som i de hidtil omtalte nordgrønlandske Distrikter, nemlig paa Kysten umiddel- 

 bart over Strandkanten i muligst jævnt Terræn. Heller ikke adskiller de sig fra 

 andre Distrikters i deres almindelige Udseende: lave og flade Hytter af Sten 

 og Græstorv (i Bopladserne paa Disko er Stenene mere fremherskende end ved 

 de andre Pladser) — undertiden med et enkelt eller enkelte med oprejst Trætag — 

 med de sædvanlige Møddinger foran og omgivne af de sædvanlige primitive Stil- 

 ladser af opstablede Sten, Drivtræ, eller, naar det kommer højt, Lægter til Ka- 

 jakker, Konebaade, Slæder, Fisketørring etc.; hertil kommer for Koloniens og 

 Udstedernes Vedkommende de danske Huse, som dominerer alt. 



Derimod er der mellem dem indbyrdes en karakteristisk Forskel, som ikke 

 er betinget af større Uensartethed i Erhvervsmuligheder, men af Indvaanernes 

 større eller mindre Dygtighed, Driftigbed og økonomiske Evne, idet nogle, især 

 Kolonien og Sai -как, næsten helt igennem bærer Præg af Velstand og Orden, 

 modens andre, navnlig KeKertaK og Ujaragsugssuk, i lige saa høj Grad bærer 

 Præg af det modsatte. 



