RITENBENK DISTRIKT 245 



med mange opvoksende Sønner om Vinteren at bo ved Ana inderst i Torssukåtak. 

 1806 besattes Itivdliarssuk. Alle disse Garnforsøg var Begyndelsen til Udsteder, 

 idet der tillige dreves lidt Handel med Befolkningen der og i Omegnen. 



1804 lagdes NûgssuaK under UmånaK, og de fleste Garnforsog maatte opgives 

 under Krigen 1807—14. Derimod dreves der 1813 Hvidhvalfangst i Aabentvands- 

 garn »ved Grønne Næs, omtrent '/a Mil Syd for Kolonien«. Den dreves hvert 

 Efteraar fra November til Nytaar med godt Udbytte. Hustomten ses endnu paa 

 et lille, lavt Næs, der skyder ud fra Forbjærget KangeK. 1820 var der Aabent- 

 vandsgarnforsøg ved Шакогпак; her fangedes Efteraar 1821 atten Hvidhvaler. Det 

 dreves' endnu 1828. Senere forsøgtes paany 1852, men med slet Resultat. 1825 

 oprettedes NûgssuaK paany under Ritenbenk, hvortil det vedblev at høre til 

 1896; 1827 var dets Produktion saa stor, at den ikke kunde rummes i Ritenbenks 

 Jagt. 1826 var der atter Garn- og Handelsforsøg ved Igdluluarssuk ; det lagdes 

 senere under Jakobshavn. 1830 oprettedes Udsted ved Ujaragsugssuk, omkring 

 1840 ved KeKertaK og SarKaK. Det første nedlagdes snart og genoprettedes først 

 langt senere, de to andre har bestaaet til Nutiden. 



Et Par nedlagte Handelspladser i Distriktet maa omtales her. Atanikerdluk 

 ca. 16 km NV. for SarKaK var fra ca. 1840 Vinterudsted, hvor der tillige brødes 

 Kul til Kolonien. Det ophørte omkring 1860, da største Delen af Befolkningen 

 flyttede til Ujaragsugssuk. 1850 boede her kun 15 Personer, Atâ 1 ) paa NûgssuaK 

 Halvøen omtrent midt i Vajgattet havde 1907—10 3 Huse med 20—30 Beboere, 

 væsentligst tilflyttede fra SarKaK. Der var en lille Filialbutik. Stedet var en ypper- 

 lig Fangstplads, men maatte nedlægges som formentlig skadelig for SarKaK og 

 Omegns Fangst. — NûssaK ved Vaj gattets Munding blev 1797 besat med Grøn- 

 lændere (1798 25 i 5 Familier), som skulde assistere NûgssuaK ved Hvalfangst. 

 Beboelsen var dengang kortvarig, men 1839 var her Vinterudsted og Aabent- 

 vandsgarnforsøg, som bestyredes af en dansk Mand 9 Maaneder af Aaret. 1850 

 var Udstedet helaarligt; det var et godt Fangested, men Befolkningen, 89 Per- 

 soner, var fattige, fordi de solgte alle Skindvarer til engelske Hvalfangere. Det 

 nedlagdes kort efter. 



Hvalfangst. Medens Kolonien laa ved SarKaK, fangedes af og til Hvaler med 

 Konebaade og grønlandske Redskaber. Men da Kongen overtog Handelen, og det 

 besluttedes at drive Hvalfangst »paa europæisk Maade«, dels ved stationerede 

 Skibe, dels fra faste Etablissementer, kom Ritenbenk Distrikt stærkt i For- 

 grunden. Ved Koloniens Flytning var Hensyn til Hvalfangst medbestemmende 

 ved Valget af den nye Plads, og samtidig med Flytningen oprettedes »Hvalfan- 

 geranlæget Svarte-Vogel-Bay«. Det laa paa selve Ritenbenks Øen »4 — 500 

 Skridt fra Kolonien«, hvor der stod et stort Stokværkshus. Fangsten dreves af 

 en Hvalfangerassistent og 5 danske Matroser foruden Grønlænderne; om Vin- 

 teren assisterede Kolonimandskabet. Foraaret 1782 fangedes 3 Hvaler. Men 

 Pladsen laa uheldigt, fordi Slupperne oftest maatte slæbes lange Strækninger 



J ) Kaldtes oftest Atârtâ til Forskel fra Atâ i Jakobshavn Distrikt. 



