248 RITENBENK DISTRIKT 



43 Læster, 1784, 57, senere 60 å 70 aarlig. 1790 var Brudet i Vanrogt; der ud- 

 sendtes en ny Formand fra Norge, og 1791 flyttedes til »det norderste Brud«. 

 Her boede man i Jordhuse; Stokværkshuset flyttedes til IgdlutsiaK og senere 

 til Nûgssuax. 1792 blev anlagt »en Stoll«. og Brydningen foregik »bergmæssig« ; 

 Kullene løb i en Rende fra Stollen til Oplagshuset. Men allerede 1793 maatte 

 Bruddet forlades og Kul skaffes fra UmånaK. 1795 tog man atter fat »bergmæssig« 

 ved et Sted mellem de to andre. Dette gik dog snart i Staa, og kun Jakobshavn, 

 Godhavn og Ritenbenk hentede derefter Kul fra denne Egn. I Krigsaarene 

 brød dog alle Etablissementerne Kul her. 1833 ophørte al offentlig Kulbrydning 

 i Vaj gattet. 



»Det synderste Brud« laa kort Syd for ÜnartoK. Stedet hedder nu Ig- 

 dlukunguaK (»den lille Hustomt«). Tomten af et Stokværkshus med kors- 

 lagte Hjørner ses tydeligt endnu. Der findes en Mængde nedstyrtet »Opryd- 

 ning«. — »Det midterste Brud« laa ved Ünartuarssuk (ca. 7 km N. f. Unar- 

 toK). Her ses Tomten af et rundagtigt Oplagshus. Ogsaa her findes nedstyr- 

 tede Brokker. — »Det norderste Brud« findes Nord for Kutdligssat. Her 

 findes en Hustomt, som ikke er grønlandsk, samt af et Oplagshus af rund- 

 agtig Form. Under Muldlagene er funden Kulsnus i Mængde. 



Befolkningen er gentagne Gange reduceret. Landsepidemien midt i 1770- 

 erne naaede Distriktet 1776 og bortrev en Del Mennesker. Derimod naaede Epi- 

 demierne 1785—86 ikke hertil, men en ikke ringe Del af Distriktets Befolkning 

 flygtede ved Rygterne om den til UmånaK. 1795—96 bortflyttede nogle fra Di- 

 striktet, fordi de ikke kunde komme af med deres Produkter, da Kolonien mang- 

 lede Fartøjer; det sidste Aar døde endvidere en Del af en smitsom Sygdom. I 

 Krigsaarene flyttede mange bort til andre Distrikter. 1793 var Folketallet 375, 

 1799 314, 1805 (med Logen Arveprinsens Ejland) 418, 1816 kun 290. — Befolk- 

 ningen var tidligere meget omflakkende. Fra 1793 til 1811 var ialt 26 Pladser 

 beboet til forskellige Tider. Blandt disse var følgende nu ubeboede Steder: An- 

 lægget IgdlutsiaK, et andet IgdlutsiaK i Torssukåtak, Itivdliarssuk, Ana, Atani- 

 kerdluk, Ikerasak (Smallesund), Аикагпек (i Torssukåtak), Kagdlo og Ata samt 

 paa Disko Kutdligssat, NaKerdloK og IsunguaK. 1811 optræder endvidere paa 

 Disko — for første og eneste Gang — Bopladsen »Luses Hul«. 



Kolonien Ritenbenk var fra Begyndelsen udelukkende Handelsanlæg og 

 hørte under Jakobshavns Mission. 1755 indgav Missionær Thrane Forslag om 

 Anlæggelse af selvstændig Mission her, fordi »Grønlænderne strømme til den 

 nye Koloni«. Det skete ikke, men Kateket J. P. Dorf, der var Assistent her 

 1755—57, tog sig af Missionen, underviste nogle Katekumener og bekæmpede 

 angdkut. Hermed hjalp Købmand Dalager ham, og tog sig efter Dorfs Bort- 

 rejse selv noget af Missionen. 1759—60 boede Missionær C. Fabricius her, og 

 omtrent 1768 blev en af Kolonisterne, Peder Amager, antaget som Kateket. 

 Han var dygtig i Gronlandsk og kunde paa egen Haand forberede Kateku- 

 mener til Daab. 1770 var der 30 døbte i Distriktet, 1775 36. Provst Sverdrup 



