MTENBENK DISTRIKT 259 



Udstedet ligger paa en lav og ret smal Kyst med hojere Baggrund, Hande- 

 lens Bygninger længst ude, Kapellet et Stykke derfra mod Nordost og Grønlæn - 

 derhusene spredt derimellem. Pladsen er frodigt græsbevokset, og Udsigten over 

 den altid mere eller mindre isopfyldte, stille Bugt til NûgaKs, Arveprinsens Ej- 

 lands og NiaKornaK Øens lioje Fjælde især i smukt Vejr meget tiltalende. Lige 

 ovenfor Husene bliver Udsigten videre — til NûgssuaK Halvoens Randbjerge, 

 som i en Halvkreds omgiver TasiussaK, og mod Vest til Vaj gattet og Disko. 



Klimaet er godt med mange smukke og stille Dage Sommer og Vinter. Kun 

 Efteraaret er ofte blæsende, fugtigt og raakoldt, indtil Islægget kommer. I April, 

 Juli og om Efteraaret kan forekomme Dage med tæt Taage. Nordost er den hyp- 

 pigste, Sydost (Fohn) den stærkeste og mest frygtede Vind. Solen ses sidste Gang 

 15. November og forste Gang efter Mørketiden 26. Januar. 



Farvandet omkring Øen lægger sædvanligvis til med Is i Begyndelsen af No- 

 vember, undertiden tidligere, og bliver først atter aabent sidst i Maj eller endog 

 senere. Der findes som Regel en Del Skrueis, som dog ikke generer Slædefærd- 

 selen. 



Ved NûgâK og rundt om Næssene paa NûgssuaK Halvøen findes Strømste- 

 der, hvor Isen ved Mildning og tidlig paa Foraaret skærer op, men de kan alle 

 omgaas over Land. Fra Bunden af TasiussaK (10—12 km fra Udstedet) gaar 

 Slædevejene over NûgssuaK Halvoens Rod til UmånaK Bugten (»Maj or- Vej en« 

 og »Boyes Vej«). 



Befolkningen bestod 1915 af 1 Dansk (Udstedsbestyreren) og 67 Grøn- 

 lændere. Af de 35 Mænd var 8 gifte, 1 Enkemand, 10 ugifte og 16 under 12 Aar. 

 Af de 32 Kvinder var 3 Enker, 10 ugifte og 10 under 12 Aar; 1 var dansk 

 gift. Der var 9 Fangere og 3 Fiskere. 



Sælfangst raaa vel endnu betegnes som Hovederhvervet, omend Fiskeri, 

 især af Hajer og Hellefisk, gor det Rangen stridig. Der drives Kajak-, Garn- og 

 alle Arter af Isfangst. Det er navnlig Ringsæl, der er Genstand for Fangst, i rin- 

 gere Grad Grønlandssæl (om Efteraaret) og Klapmyds, i meget ringe Grad Rem- 

 mesæl. Om Efteraaret jages Hvidhval og af og til Narhval. Ogsaa йш /e-Fiskeri 

 og Landjagt (Ryper, Harer, Rensdyr — 15—20 Stk. aarlig — og Ræve) spiller 

 en væsentlig Rolle. Desuagtet er Befolkningen ret sloj og klarer sig daarligt, 

 ligesom Husstellet er meget tarveligt. — Der finder nu saa godt som ikke Ud- 

 flytning Sted om Sommeren. 



Der er let Adgang til Tørveskæring paa selve Øen. Desuden samles en Del 

 Lyng og Pileris til Brændsel. Noget Kul kobes om Vinteren fra SarKaK. 



Af Pladsens 11 Grønlænderhuse er kun 1 af Type II og 1, et rummeligt Dob- 

 belthus, af Type III. De andre er gennemgaaende smaa og daarlige og staar nær- 

 mest Type I, om end de fleste dog har nogen indvendig Træbeklædning. Alle 

 Husene har Jernovne. Den 1917 fratraadte danske Udstedsbestyrer har bygget 

 sig et godt Træhus med 2 Værelser og Køkken. 



Der fandtes 3 Telte (Stovt), ingen Konebaade, men 4 Tra^baade, 15 Kajakker, 

 14 Hundespand, 14 Rifler og 28 Isgarn. 



17* 



