264 RITENBENK DISTRIKT 



Udstedet Sai -как 



oprindelig Gamle Ritenbenk (Fig. 9, 11), ligger ca. 35 km NV. for Kitenbenk paa 

 NûgssuaK Halvøens Sydside umiddelbart Nord for et herfra udskydende klippe- 

 fuldt Næs. 



Næsset i Forbindelse med den foran Udstedet liggende flade »Tørveø« dan- 

 ner en god Havn for alle Fartøjer. Dog kan større Skibe ikke gaa ret langt ind 

 paa Grund af ringe Dybde. Havnen har to Indløb, nemlig Øst og Vest om »Tør- 

 veø«. Det østlige Løb er ofte blokeret af Isfjælde, hvorimod Vestløbet næsten 

 altid er aabent. Ankerbunden er Ler, og Havnen yder Læ for Sø og alle Vinde. 

 Der findes ingen Ringbolte, men oprejste og afstivede Sten tjener til Fortøjnings- 

 pæle og Ankermærker. Foran Udstedet er der en Anlægsbro med Galge. Havnen 

 lægger sædvanlig til med Is i Slutningen af December og er atter fri i Begyndel- 

 sen af Maj eller lidt senere. 



Udstedet ligger ved Strandkanten af et 5 — 6 km bredt, med lave Klipper, 

 Dale og Sletter opfyldt Forland, og har en meget vid Udstrækning. Ved Roden 

 af Havnenæsset ligger Kirke og Skole, Handelens Bygninger et Stykke derfra 

 lige for Havnen. Grønlænderhusene ligger spredt fra Havnenæsset i en Strækning 

 af næsten X J4, km langs Kysten mod Nordvest, den største Bebyggelse dog i Nær- 

 heden af de danske Huse (se Fig. 9). 



Stedets Beliggenhed er meget smuk og Omgivelserne baade venlige og stor- 

 slaaede. Foran Husene strækker sig en jævn, græsklædt Slette ned til den sandede 

 Strandbred. Fra selve Pladsen er Udsigt over den som oftest stille Havn og den 

 med Tørvestakke besatte foran til Vaj gattet og Diskos mægtige Fjældrække, der 

 mod Øst afsluttes af det Vesuv-lignende Forbjærg IsunguaK. Fra Havnenæssets 

 Høje ses mod Øst langs NûgssuaK Halvøen til Naujât-Fj ældet og ind i det isop- 

 fyldte Torssukåtak, hele Arveprinsens Ejland til Klokkerhuk og Syd derfor Jakobs- 

 havns og Claushavns Lande som lave, blaa Toninger. Mod Vest ses Diskos ogNûg- 

 ssuaKs Kystbjærge ligesom lukkende sig sammen, og mod Nord afsluttes Syns- 

 kredsen af de mægtige Fjælde hinsides Forlandet med de høje Tvillingtinder 

 Iviangernat (»Brysterne«). 



Klimaet er næsten behageligere end Ritenbenks og minder om Christians- 

 haabs. Smukt Vejr kan staa lange Perioder ad Gangen baade Sommer og Vinter. 

 Selv naar det blæser udenfor, saa Vaj gattet sætter Skum, er der Havblik ved Sar- 

 как. Nordosten, som er den fremherskende Vind, er oftest kun iAarets sidste Maa- 

 neder ubehagelig og stormende. — Ved selve Stedet er Myggeplagen trods stærk 

 Sommervarme ikke slem. — Paa Grund af den frie Horisont mod Syd ses Solen 

 lige til 27. November og atter 16. Januar. 



I Vajgattet lægger Isen sig kun enkelte Aar fast før over Midten af Januar, 

 ofte senere, og ligger da som oftest til Slutningen af April eller Begyndelsen af 

 Maj. I daarlige Isaar hænder det, at det kun i kortere Perioder eller endog over- 

 hovedet ikke bliver fast tillagt. Isen paa Havnen og foran Havnenæsset og Næs- 

 sene Vest for Udstedet bliver tidlig strømskaaren og maa da omgaas over eller 

 langs med Landet. 



