RITENBENK DISTRIKT 267 



Grønlændere fra Distriktet til at flytte hertil, og 1786 var her ansat baade Kateket 

 og Medhjælper. 1787 kalder Provsten det et af de allerbedste Fangesteder i 

 Bugten og tilføjer, at Distriktet burde have en særlig Missionær, med Bolig her, 

 men da Stedet var forladt af de Danske, maatte der opføres et Missionshus. Det 

 opgaves kun paa Grund af Missionskollegiets konstante Pengemangel. 



1793 var her 2 store Huse med 44 Beboere, af hvilke kun 5 var udøbte. Samme 

 Aar anbragtes her et Par danske Mænd med 2 Slupper, for i Forening med Be- 

 folkningen at drive Hvalfangst. Fra 1794 blev Koloniens Baadsmand stationeret 

 her hver Vinter paa Handel og Garnfangst. 1796 fangedes 2 Hvaler. Under Kri- 

 gen opgaves Udstedet, og Pladsen var en Tid ubeboet. 1814 var her atter to Huse, 

 hvis Beboere 1815 var ved at dø af Sult. 



Ca. 1840 blev SarKaK atter »Vinterudsted«. 1849 boede her fra Efteraar til 

 Foraar en dansk Udligger, Baadsmand Søren Jensen, som havde »et taalelig godt 

 indrettet grønlandsk Hus«. Fra ca. 1860 blev Udstedet helaarligt. 



Paa Kirkegaarden findes Gravminder over Udligger Søren Jensen (f 1883), 

 hvis store Efterslægt har været og tildels er Stedets Foregangsmænd, og Under- 

 assistent J. N. A. Lange. 



Bopladsen ТагШпак, 



der ligger paa NûgssuaK Halvøen ca. 12 km Vest for SarKaK, hører administra- 

 tivt og handelsmæssigt til dette Udsted. 



Husene ligger højt, ved Roden af et klippefuldt Næs under meget høje Fjælde. 

 Paa Næssets Vestside er en Vig, der danner en god Havn. Over Land kan gaas og 

 køres til SarKaK (se dette Sted). Vejen er ret god, men Op- og Nedgangen fra og 

 til Bopladsen gaar over en høj og stejl Bratning og er altid ubehagelig; med haard- 

 føgen Sne kan den kun passeres ved at der udhugges Trin. 



Is- og Erhvervsforhold er som ved SarKaK. 1 a 2 km omtrent Syd for Stedet 

 omkring 3 Smaaøer er hele Vinteren aabent Vand, som benyttes til Sæl- og Eder- 

 fuglefangst. 



Befolkningen bestod 1915 af 18 Grønlændere. Af de 7 Mænd var 3 gifte 

 og 4 ugifte. Af de 11 Kvinder var 1 Enke, 3 ugifte og 4 under 12 Aar. Senere er 

 der sket nogen Tilflytning fra Udstedet. En af Fangerne var ansat som Kateket, 

 men er senere afløst af en kateketskoleuddannet. Befolkningen er dygtig og velstillet. 



Pladsen havde 2 Huse, begge af Type II. De var gode og rummelige og havde 

 Jernovne. Det ene havde et tilbygget Kul- og Forraadshus med særskilt Indgang. 

 — Der fandtes 2 Telte (Stovt; det ene med Overtræk af Skind); endvidere 1 

 Konebaad, 6 Kajakker, 4 Slædespand, 6 Rifler og 21 Isgarn. 



Historie. Navnet betyder »det nyreformede« og refererer sig til Boplad- 

 sens Beliggenhed paa en aflang, rundagtig Humpel. — Hvorvidt Stedet har væ- 

 ret beboet før Kolonisationen, vides ikke. 1793 og endnu 1799 boede her ingen. 

 1805 boede her 57 Mennesker, 1816 var Stedet forladt, men 1823 atter beboet 

 og havde »en Lærerinde«. 1827 og 1850 var det ubeboet. Siden ca. 1885 har Be- 

 boelsen været fast. 



