270 BITENBENK DISTRIKT 



110 Tdr. Spæk, 7 Tdr. Hajlever, 4 Ræveskind (2 blaa og 2 hvide), 254 Sælskind 

 og 42,5 kg Fuglefjer ■ — ■ tilsammen indhandlet for Kr. 1341,32. 



Udhandlingen androg 3770,14 Kr. Befolkningen havde indestaaende i 

 Sparekassen 1626,76 Kr. (deraf godt 1400 paa Udliggerens Konto). 



Der er ansat en Jordemoder for Udstedet med Boplads. 



Pladsens offentlige Bygninger er: Kapel med Skole, Udliggerbolig, Butik 

 og 2 Spækhuse. 



Kapellet, opført 1879, af Bindingsværk med Torvenmr. I Vestsiden er ind- 

 rettet et lille Skolelokale, gennem hvilket er Indgang til Kapellet. Huset er 

 nu nærmest ubrugeligt og skal afløses. 



Udliggerboligen, opført 1884, Bindingsværk med Tørvemur, har to Væ- 

 relser og Kokken. 



Butikken, opført 1862, Bindingsværk og Brædder med Spaantag, er daarlig. 



Det ene Spækhus, opfort 1862, er af Jord og Sten; det andet, opført 1867, 

 af Bindingsværk og Brædder. 



Historie. Udstedet har intet, dansk Navn, men derimod 2 grønlandske, 

 som benyttes i Flæng: Ujaragsugssuk og AlångoK. Det første, som er Stedets 

 ældste og officielle Navn, betyder »Kæmpestenen« og refererer sig til en fritstaa- 

 onde, kegle- eller pyramideformet Spids højt oppe i Fjældvæggen kort Øst for 

 Udstedet; herpaa kan dettes Beliggenhed kendes i indtil 50—60 km's Afstand. 

 AlångoK betyder »Skyggesiden« og er utvivlsomt egentlig Navnet paa hele Dis- 

 kos Vajgatside. - - Om Stedets Beboelse før Kolonisationen vides intet. 1793 

 var der ved »Yarasosuk« ét Hus med 23 Beboere; kun 2 døbte. 1799 og 1805 var 

 Stedet ubeboet; Giesecke omtaler det overhovedet ikke. 1814 nævnes kun Nû- 

 gârssuk 4—5 km Øst for Udstedet og IsûnguaK som beboede Steder paa Diskos 

 Nordostside. Men 1821 fik Johs. Ovesen en Ducør for at være »frivillig Lærer« 

 ved »Ujarasurksuk«; 1826 levede han »tillige med Grønlænderne her, ganske 

 som Hedninger, og havde hedenske Skikke«. 



1829 ansøgte Stedets Grønlændere om at faa en Udligger, da Forbindelsen 

 med Kolonien var saa vanskelig, at de ofte manglede Ammunition, da de ikke 

 kunde konservere deres Spæk »for Solen og Hundene«, og da en Dansk med For- 

 del vilde kunne drive Hvidfiskefangst i Aabentvandsgarn. Der var 8 dygtige Fan- 

 gere ved Udstedet, og det nærliggende Nûgârssuk (genbesat 1829) vilde kunne 

 vente Tilflytning andetstedsfra. 1830 oprettedes et »Vinterudsted«, -som kun be- 

 stod faa Aar. 1850 var hele Vajgatskysten af Disko ubeboet. 



1862 skulde dansk Bødker Fritz Jørgensen med en Del Grønlændere an- 

 lægge et Udsted ved Kutdligssat, men maatte paa Grund af Uvejr ligge vejr- 

 fast her nogle Dage. Da man fandt Behag i Pladsen, anlagdes Udstedet her. Den 

 tilflyttede Befolkning var fra andre Steder i Distriktet, især fra Atanikerdluk, 

 der samtidig ophørte at være Handelssted. Blandt Nybyggerne nævnes som 

 særdeles driftig Foregangsmand en Grønlænder Pâlo (Paulus) fra NûgssuaK, 

 hans Efternavn kendes ikke. Han blev Udstedets første Kateket (d. 1869). 8 af 

 Nybyggerne døde 1867 i en Influenzaepidemi. 



