274 GODHAVN DISTRIKT 



men Grønlænderne paastaar, at den er meget dyb. Dog ses aldrig store Isfjælde 

 derinde. Helt inde ved det inderste er alle Fjorde og Fj ordarme opfyldte af Ler 

 fra Bræelvene, og saa grundt, at ikke engang en Baad kan komme frem. 



Tide vandsstrom men i Disko Bugt gaar udefter under Disko Kyst. For en 

 Motorbaad varer erfaringsmæssigt Turen til Skansen fra Godhavn længere end 

 omvendt. Hovedmængden af de store Isfjælde Øst for Godhavn har væsentlig 

 Indflydelse paa Islægget her, og dermed paa Stedets Vinterfangst. Naar her blot 

 findes nogle rigtig store Isfjælde paa Grund langs Kanden af Øens Sokkel ud mod 

 det dybe, saa virker de som »Havisens Søm«, siger Grønlænderne. Den kan da 

 inden for dem taale ret svære Storme, og Samfærdsel, Garn og Snører er ikke 

 truede. Tillige giver de grundstødte Isfjælde, men da ganske vist de smaa lige 

 saa fuldt, gode Garnpladser, da der jo under Tidevandsbevægelsen altid holdes en 

 aaben Kende omkring dem, hvor Ringsælen soger til. 



Udprægede Strømsteder er faatallige i Distriktet. Et findes der mærkeligt 

 nok, lidt Vest for Mudderbugten, uden at man paa Kysten kan finde nogen Moti- 

 vering derfor. Det er dog kun farligt i Foraarstiden og kan nemt omgaaes. 



Ud for Diskos sydligste Pynt: Udkiggen ved Godhavn, bliver der tidligt strøm- 

 skaaret, men dette betyder intet for Samfærdselen, da Slædevejen gaar inden om 

 Halvøen over Havnen. Endelig er der flere udprægede Strømsteder i Fortunebay 

 Partiet, hvor de baade kan være Samfærdselshindringer og Fangststeder. Anta- 

 gelig er der ogsaa strømskaaret ud for de fremtrædende Pynter paa Diskos Vest- 

 kyst Nord for Disko Fjord, men dér har i Aarhundreder ingen Slæde kørt. 



Om Is- og Strømforhold ved Kronprinsens Ejland henvises til Lokalbe- 

 skrivelsen. 



Fjordenes indre Partier og rolige smaa Vige plejer at lægge til i November. 

 Islægget ude i Disko Bugt og Vest for Disko betinges derimod af Vestisens An- 

 komst til Kysten. Naar Isen med vestlige Storme drives over mod Land og kommer 

 til Syne enten Vest eller Syd for Godhavn (i sjældnere Tilfælde kommer der Drif- 

 ter ind gennem Vajgattet), saa plejer det hurtigt at fryse til langs Kysterne. Her- 

 fra breder Islægget sig gradvis, indtil hele Disko Bugt er lukket. I svære lsaar 

 ligger der fast Is milevidt vestpaa. Paa den Maade hænder det ret ofte, at Mun- 

 dingen af Disko Bugt mellem Godhavn og Egedesminde lægger til, for de indre 

 Partier af Bugten. Bliver denne nye Is liggende uforstyrret, saa afspærres talrige 

 Hvidfisk, Narhvaler og Søfugle fra det aabne Hav. De holder til i Vaagerne 

 indenfor, der efterhaanden bliver mindre og mindre og til sidst saa smaa, at Dyrene 

 paa Grund af Udmattelse ikke kan forlade dem, hvorefter de i Hobetal bliver et 

 let Bytte for et hensynsløst Slagteri. Dette Fænomen kaldes i dansk Jargon »en 

 Søvs«, en Fordrejelse af det grønlandske Ord savssat, »de sammenstimlende«. 

 Disse savssat, der altsaa ikke er sjældne i Disko Bugt, synes at være bundne til 

 visse bestemte Partier af den. Et af disse ligger omtrent lige langt fra Godhavn, 

 Skansen og Kronprinsens Ejland. I Nordostbugten synes de ikke at forekomme, 

 da Isen her altid lægger sig i de indre Partier først. 



I daarlige Vintre danner der sig kun en bredere eller smallere Strimmel Is 



