GODHAVN DISTRIKT 275 



langs Kysterne, eller Isen lægger sig nok, men naar ikke at dække Bugten helt 

 og bliver derefter uvægerligt slaaet i Stykker af Søgang og skruet saadan sammen, 

 at den næsten er ufarbar. Hvis man tør tro Grønlændernes Beretninger, synes 

 der at være lange Perioder med overvejende gode Isaar, afvekslende med Perio- 

 der med ringere. Saaledes mener de, at vi f. T. er i en Periode, hvor godt og lang- 

 varigt Islæg er det normale, medens det f . Eks. for 30—40 Aar siden var normalt, 

 at Skansefolkene kom til Godhavn i Konebaad allerede i Marts. Omvendt synes 

 det at fremgaa af P. Kraghs Dagbøger, at man i Aarene 1818—28 ret normalt 

 korte lige over fra Egedesminde til Godhavn, hvilket nu er en sjælden Undtagelse. 

 Herved maa dog erindres, at der dengang var Danske placeret baade paa Kron- 

 prinsens- og Hunde Ej land. Muligt kan dette ikke uinteressante Spørgsmaal 

 belyses gennem de ved Kolonien forte Dagbøger, hvor bl. a. ogsaa rejsendes 

 Ankomst noteres blandt »Begivenheder«. 



TERRÆN. GEOLOGISKE FORHOLD 1 ) 



Disko Øen kaldes af Grønlænderne KeKertarssuaK o: den store 0; for 

 Nordboerne var den kendt under Navnet Bjarney c: Bjørneoen, men Minder 

 fra Nordboernes Færden er ikke fundet paa den. Navnet Diskos Etymologi er 

 ubekendt. Det optræder for forste Gang 1663 i hollandske Kort over Spitsber- 

 gen som Betegnelse for eu Bugt paa Stans Foreland, forst i Formen Dusco, senere 

 Disco. Forud for disse Kort er der engelske, som paa dette Sted har »Ducke's 

 Coue« d. v. s. Marmaduke's Cove э : Bugt, efter den bekendte engelske Hvalfanger, 

 der her drev Hvalfangst i Begyndelsen af det 17. Aarhundrede. Senere optræder 

 det i hollandske Kort over Vestgrønland, hvortil det maaske er overført fra Kor- 

 tene over Spitsbergen, der dengang ogsaa hed Grønland, ligesom andre. Stednavne 

 f. Eks. Waygat, Liefde Bay o. fl., er overført. Antagelig har det ogsaa i Grönland 

 først været Navnet for en Bugt, maaske for hele Disko Bugt, der ellers ogsaa hed 

 Sydostbugt, og »Het Eyland van Disco« skulde saa være Diskos (nemlig Bug- 

 tens) 0. 



Hele Øen er omtrent paa Sjællands Størrelse. Fra Fastlandet Syd for Disko 

 Bugt ser man Øen fra Mudderbugten til Blaafjæld. Den viser sig her som et stort 

 og højt, fladt Land med mørke Vægge og hvidt Isdække over Toppene og det 

 Indre, som ogsaa de fleste Kort fremstiller den. Men efterhaanden som man sejler 

 nærmere, kan man udskille flere og flere Dale, og ret tydeligt ser man, at Øens 

 østlige Del har en anden geologisk Bygning af Underlandet, end den vestlige, 

 Skraaningerne er mindre stejle, hele Landskabsformen blødere. Efterhaanden skøn- 

 ner man tydeligt den lyse Sandsten fra den mørke, kantede Basalt, der østpaa lig- 



!) Kronprinsens Ejland er to lave Øgrupper af Gnejs og Granit, der maa betragtos 

 som Udløbere af Egedesmindes Skærgaard. Den nærmere Omtale af dem vil findes 

 senere under Lokalbeskrivelsen, og den efterfølgende Skildring gælder saaledes kun 

 Distriktets Del af Disko Øen. 



18* 



