280 GODHAVN DISTRIKT 



sig. De allerfleste smuldrer hen, især naar de opbevares inde, hvilket tvinger 

 .Museerne til at gemme deres Beholdninger i det frie. 



Sammen med det telluriske Jern er der fundet et Antal meget sjældne og vi- 

 denskabeligt interessante Mineraler, der til Dels kun kendes herfra, f. Eks. Cohe- 

 nit, Schreibersit og Hisingersit. løvrigt er Basalten rig paa Mineraler udskilte 

 i Blærerummene, saaledes Kvarts, der ofte optræder som klare Bjergkrystaller, 

 men navnlig som Kalcedon og dens talrige farvede Modifikationer: Agat, 

 Jaspis o.s. v. Alle disse Kalcedonvarieteter, undertiden ogsaa klare Bjergkrystaller, 

 har tidligere været meget anvendte af Eskimoerne til Forfærdigelse af Knive, 

 Pile-, Harpun- og Lansespidser. Endnu mere anvendes hertil dog Bjergarten 

 Porcellanit, der oprindelig er en Lerskifer, som horer hjemme i de kulforende 

 Dannelser, men som ved Kontakt med den glødende Basalt, hvor den trængte 

 op gennem disse Lag, blev hærdet, saa den forekommer i alle Haardhedsgrader 

 næsten op til Kvartsens. Porcellaniten er sej gere, mindre splintrende end Kal- 

 cedonen, derfor lettere at bearbejde til store Genstande, men navnlig er de ikke 

 alt for haarde Sorter i Stand til at slibes og poleres, saa man endnu kan finde Red- 

 skaber heraf, hvis Æg er slebet saa skarp, at den »plukker« i Huden, naar man stry- 

 ger den hen over sin Haand. De fleste fundne Redskaber af Porcellanit er graa eller 

 blaagraa, sjældnere grønne, blaa eller røde. De blødere Varieteter bruges ofte til 

 Hvæssestene. Der har for Kolonisationen været en Industri af saadanne Genstande 

 flere Steder, bl. a. paa Disko, og Genstandene førtes ved Tuskhandel viden om. 



Almindelig iBasalten er ogsaa Kalkspat, der undertiden forekommer i klare, 

 dobbeltbrydende Krystaller, men navnlig er den rig paa de saakaldte Zeoliter, 

 vandholdige Silikater, der raaa opfattes som Basaltens Omdannelsesprodukter. 

 De danner ofte krystallinske, straalede Fyldninger af Blærerummene, ofte er 

 Krystallerne meget fine og naaleformede. Flere af dem er her meget almindelige, 

 andre kun lokale. 



Nogle Steder findes der i Basalten og den ledsagende Tuf Klumper af uren 

 Grafit, dog ikke i saa stor Kvantitet eller saa god Kvalitet, at man har tænkt 

 paa Brydning. 



I Grundfjældets Gnejs og Granit findes de fleste af de for Grønland almin- 

 delige Mineraler ; ingen har vist sig at have økonomisk Interesse. Granater findes 

 i Disko Fjord, men de er ikke særlig smukke eller store. Lidt Kobber er der 

 ogsaa flere Steder, men sjældent mere, end at det lige kan farve Klippen med et 

 grønt Overtræk. Vegsten skal der findes lidt af ved Fortunebay, men Forekom- 

 sten er saa ubetydelig, at Diskos Eskimoer i tidligere Tid indførte Materialet 

 til deres Lamper og Gryder andetsteds fra. 



Langs de normale Basalt- og Tufkyster uden Breccieunderlag, og endnu mere 

 langs de kulforende Dannelsers Omraade, er der altid et bredt Forland, hvor 

 i det mindste Overfladen bestaar af løse Dannelser, Moræne eller nedskredne 

 og udskyllede Masser. Paa saadanne Kyster er der total Mangel paa Havne, 



