GODHAVN DISTRIKT 285 



og varmer godt. Sneen paa Land synker sammen og bliver blød om Dagen, men 

 fryser fast og haard om Natten. I de lune Lier bliver Jorden blottet, Istappene 

 falder ned, Kilder og Vandfald begynder, Smaafuglene indfinder sig, Fluer og 

 Ederkopper vaagner, og Planterne sætter nye Blade, selv om de hver Nat maa 

 stivfryse. Paa Havet ligger Isen uforstyrret saa langt Øjet rækker, kun helt ude 

 i Horisonten i Syd er der atter en lav Skybanke, der viser, at et Sted derude maa 

 der være aabent Vand. Samfærdselen gaar flinkt over de gode Veje, Fangsten 

 er rigelig, Hundene godt i Stand, hele Tilværelsen let og fornøjelig. Men før eller 

 senere kommer Sydvesten og slaar hele det over metertykke Isdække i Stykker, 

 og Tidevandsbevægelsen fører det ud af Bugten. Undertiden kan en smal Strim- 

 mel Is holde sig langs Kysten i længere Tid, men ny Is dannes der ikke mere 

 paa denne Aarstid. 



Sidste Del af Maj og største Delen af Juni plejer at være urolig og giver 

 hyppige Regnskyl, og først fra Midten af Juli kan man regne med, at det rigtige 

 Sommervejr er inde, hvor Uro er en kortvarig Undtagelse. 



Fra dette gennemsnitlige Forløb af Aaret er der dog talrige Undtagelser, 

 navnlig i daarligere Retning. Vinteren kan blive saa slet, at der ikke opstaar 

 noget ordentligt Islæg. Dette betyder først og fremmest, at Fangsten slaar fejl, og 

 at Befolkningen maa lide Mangel, dernæst at Distriktet bliver mere isoleret fra 

 Omverdenen. Da Godhavn jo er Inspektoratssæde, er det let at forstaa, at Sam- 

 kvemshindring her virker generende. Distriktet har heller ingen Læge, og kan i 

 en saadan Vinter heller ingen Forbindelse faa med de Distrikter, der har. Til 

 Gengæld synes Distriktet at være mere skaanet for smitsomme Sygdomme hos 

 Mennesker og Hunde. 



Ved ovenstaaende Skildring er især tænkt paa Distriktets Hovedplads God- 

 havn. Allerede ved Skansen længere inde i Bugten er Forholdene betydeligt bedre. 

 Ofte ligger Regn og Taageskyer over Godhavn, mens Skansen har klart Vejr, 

 og inde i Disko Fjord kommer dette endnu stærkere frem. Her er Vinteren 

 kendeligt koldere og Sommeren kendeligt varmere end ved Godhavn, og de stærke 

 Storme naar sjældent herind. Omvendt er Kronprinsens Ej land ude i Bugten 

 kendeligt, uheldigere stillet end Diskolandet. Her er ikke Læ for noget som helst, 

 og selv om den udsatte Plads fremkalder og udvikler et dygtigt Folkefærd, kan 

 jo Elementerne blive selv de dygtigste for stærke. 



Den mest fremtrædende Vind er Nordenvinden (аьапдпак), der baade 

 Sommer og Vinter er kold. Om Sommeren blæser det næsten permanent ude i 

 Baffins Bugt, man ser da en tæt hvidgraa Skymur hvile over Vandfladen derude, 

 medens der inde paa Land er smukt Solskin og Stille eller kun svag Vind. Men 

 Vinden og Taagen kan dog tit komme Kysten nær, ofte lægger den sig tæt ind til 

 Diskos Vestkyst over Fjordmundingen og helt til Fortun ebay og herfra ned over 

 Kronprinsens Ej land, mens Godhavn gaar fri. 



Østenvinden (agsarne/c) er kold og tør og giver klart Vejr. Den plejer at være 

 jævn og støt og ikke særlig stærk, »en god Vind at sejle med«. Føhnvinde er for 

 det første den almindelige Sydost, der her intet grønlandsk Navn har, dernæst 



