286 GODHAVN DISTRIKT 



en for Disko Bugten lokal Fohn fra Nordost (awdngasik), der blæser ud fra Landet 

 omkring Torssukåtak. Den er hyppigst om Efteraaret, men medfører ikke saa 

 store Temperaturstigninger som Sydostvinden. Den plejer at gaa forbi Godhavn, 

 men er stærk ved Skansen og voldsom midt over Bugten, den stærkeste Vind, 

 man kender ved Kronprinsens og Hunde Ej land, og endnu stærk over Yderøerne 

 i Egedesminde Norddistrikt. 



Den almindelige Fohn fra Sydostbugten naar ofte ikke over til Disko, men 

 den kan gøre det og kan da vare i ugevis. 



Sydvesten (higångaic) er hyppig, baade Sommer og Vinter. Den blæser som 

 oftest stærkt over Bugtens sydlige Egne og giver megen Nedbør. Nogle km ud for 

 Diskos Kyst hører Vinden op, som om den gik til Vejrs for at komme over det 

 høje Land, men den voldsomme Sø, den har rejst, varer ved ind til Kysten, og So 

 og Vindstille i Forening gør da Sejlads umulig. Om Vinteren er det altid Syd- 

 vesten, der ødelægger Isen. 



Sjældnere er rent sydlige (kujasik) og rent vestlige Vinde (капапднак). 

 Den sidste er kold og voldsom og giver megen Nedbør. 



Endelig skal omtales nogle lokale Vinde. Efter at Foraarsuroen er overstaaet, 

 plejer det Sommeren igennem at blæse svagt udefter langs Kysten fra tidlig 

 Morgen til henimod Middag, og indefter fra hen paa Eftermiddagen til henimod 

 Midnat. Denne Dagvind er svag, men saa regelmæssig, at man regner med den 

 ved Rejser. — Baade Sommer og Vinter blæser der en kold Vind (pitora/c) ud af 

 alle i NS. gaaende Dale. Den begynder om Eftermiddagen og varer et Stykke 

 ud paa Natten. Denne Vind er dog saa svag, at den kun kan forstyrre et begyndende 

 Islæg. 



Solen ses første Gang efter Nytaar den 13. Januar og skulde altsaa derefter 

 være synlig endnu den 30. November. Men den sidste Dato er næsten altid Vejret 

 saa overskyet, at ingen kan se, om Solen er der eller ej. 



Naar Foraaret kommer sent og er fugtigt, bhver Myggene ret jnagsomme 

 ved Godhavn. Ved flere Steder i Disko Fjord er de endnu værre. Derimod er 

 Jordbunden saa tør ved Skansen, at her sjældent bhver Myggeplage. Ved Mud- 

 derbugten er Myggene saa slemme, at selv Grønlændere ikke kan opholde sig der 

 om Sommeren, skønt Stedet til Tider vilde være et godt Fangststed. 



Ved de danske Huse ved Godhavn er der Haver, hvor de i Grønland alminde- 

 lige Grøntsager kan trives under Glas. Kartofler paa Friland har været forsøgt, 

 men de nye Knolde naar ikke at modnes, saa at de kan gemmes. Undertiden har 

 der været holdt Geder, der jo paa Grund af Hundene maa holdes paa Stald eller 

 i Indhegning hele Tiden. Det er heller ikke særligt vanskeligt at skaffe Foder 

 til dem, men da Grønlændere absolut ikke egner sig til Pasning af danske Husdyr, 

 bliver det som oftest uoverkommeligt for Danske at holde saadanne, naar ikke 

 Smaabørns Trivsel ligefrem kræver det. 



Hønsehold i Indhegning kan til Nød betale sig. Man har de friske og gode 

 Æg, men ganske vist bliver de ikke helt billige, da Hønsehuset om Vinteren maa. 

 baade opvarmes og oplyses. 



