GODHAVN DISTRIKT 305 



Ogsaa andre Gener var forbunden med denne Ordning. Der medgik saaledes 

 utrolige Skindmasser til de mange Folk, 1789 skulde der saaledes andetsteds fra 

 skaffes 830 haarede og 164 afhaarede Sælskind. 



1789 sloges derfor Anlæggene sammen saaledes, at Fangsten skulde drives 

 i Fællesskab under Skibskommandorens Ledelse. Det hjalp saameget, at der 

 samme Aar fangedes 18 Hvaler. Men da det komplicerede System med 3 selvstæn- 

 dige Bestyrelser, Regnskaber etc. baade var for tungt virkende og for kostbart, 

 nedlagdes »Fortunebays Anlæg« helt 1791 Vt, Skibet 1 ) stationeredes i Godhavn, 

 og Regnskabet for dette saa vel som for »Godhavns Næs« lagdes ind under Logen. 

 Endelig forenedes 1802 »Næsset« helt med Logen, hvorved noget Mandskab 

 sparedes. 



1792 og 93 var Fangsten »sær mislig«, men de følgende Aar gav den stort 

 og stigende Udbytte, indtil den kulminerede 1804, da der fangedes 20 store Hva- 

 ler. Derefter gik det tilbage, og i Krigsaarene fangedes kun enkelte Dyr. Da Eta- 

 blissementet restitueredes efter Krigen, gav de første Aar ret godt (1816: 12 Hva- 

 ler, hvorved dog forlistes 4 Slupper med alt Tilbehør), men derefter gik det til- 

 bage med rivende Hast; 1831 fangedes en Hval, »som nu er sjælden at høre«. 



1834 paatænktes det paany at stationere et Skib her, men de lokalkyndige 

 fraraadede det. 1839 ansattes en »Leder af Hvalfangsten«; den skulde drives med 

 Slupskibet »Neptunus«, og der indrettedes et »Fyr-Stillads« ved Udkigshuset 

 til Vejledning i Mørketiden — men der opnaaedes intet. De følgende Aar fangedes 

 kun af og til enkelte Hvaler, og 1851 nedlagdes Bedriften med Anlægget. 



Af Overskudet fra Hvalfangsten oprettede Inspektør Schwabe 1783 



»Hjælpe-Kassen for trængende Grønlændere« (kgl. Konfirm. 6 /s 1785). Dens 



Formue var allerede 1786 3122 Rd. 44 Sk. og steg hurtig. 



I Forhold til Hvalfangsten betød Handelen i dette Distrikt aldeles intet. 

 Hvad den ringe Fangerbefolkning kunde faa tilovers, snighandledes som oftest 

 bort. Garn fangsten gav længe kun meget ringe Udbytte. 1792 optoges »Garn- 

 forsøg« i Disko Fjord og 1796 ved Fortunebay, begge Steder uden større Resul- 

 tat. 1804 dreves Hvidfiskefangst med Aabentvandsgarn ved Fortunebay; det 

 dertil opførte Hus brændte, men Forsøget fortsattes det følgende Aar. 1810—13 

 dreves det med ret godt Resultat i Forbindelse med Isgarnf angst af den fra Hjem- 

 rejse afskaarne Købmand Jul. Rasmussen. 1817 stationeredes her i et »pane- 

 leret grønlandsk Hus« en dansk Mand, som skulde drive Garnfangst og Handel 

 med de derboende. 1837—38 genoptoges Garnforsøget (ved Tolken Carl Pe- 

 tersen). Men intet af dette fik nogen Betydning for Handelen. 



I Hvalfangstens sidste Tid var derfor denne saa ringe, at det saa ud til, at 

 Distriktet maatte saa godt som opgives. De efterhaanden oprettede Udsteder. 



r ) »Taasinge Slot« hjemsendtes 1790 og afløstes af »Neprisene«, forlist ved Iglytsiak 

 ,9 /o s. A., 1791 erstattet af »Dorothea«. Med dettes Forlis 1794 ophørte Brugen af saa 

 store Kystskibe. 



Dansk Grönland. I. 20 



