336 GODHAVN DISTRIKT 



tionen var betænkelig derved, fordi Stedet var ubeboet, og mente, at Hensigten 

 bedre var naaet ved at faa nogle Familier til at nedsætte sig enten her 

 eller ved den gamle Boplads Маггак. 1824 blev da ogsaa Husets Træværk 

 bortstj aalet af Grønlændere fra Vaj gat. 



1833 n /io forliste Godhavns Spækbaad paa Kultogt ved Skansen. 2 Danske 

 og 1 Blanding omkom. Dermed ophørte Kulbrydningen nogle Aar. 1837 paabegynd- 

 tes den paany i ret stor Stil (jfr. Distr.s Hist.), og 1839 opførtes her et Træhus 

 med Tørvemur. 



Da Kulbrydningen 1843 ophørte, benyttedes Huset til Garnfangstforsøg 

 hver Vinter indtil 1849, da »Udstedet Skansen« nedlagdes. Det genoptoges 1851 

 som Handelssted og har senere uafbrudt bestaaet. 



Siden den faste Beboelse begyndte, har Familien Geisler (Stamfader Køb- 

 mand G.) igennem 3 Generationer ved Dygtighed og Driftighed va\sentligst op- 

 retholdt Stedet. Fader og Son bestyrede det efter hinanden i 66 Aar. 



H. Ostermann. 



Udstedet Disko Fjord. 



Udstedets Bygninger ligger i Kangerdluarssuk, den midterste og mindste 

 af Disko Fjords Forgreninger. Ad Søvejen regnes Afstanden fra Godhavn ca.63km, 

 Vintervejene over Land dog kun 45 km. Traditionen fortæller, at da der i Midten 

 af forrige Aarhundrede skulde opføres en Udliggerbolig med Varedepot derinde, 

 sendte man en dansk Tømrer derind med Byggematerialierne. Bygningen skulde 

 opføres ved Kivftut paa Fjordens Sydside, hvor Befolkningen boede, hvor der 

 er en god Fangstplads, en god Havn, og hvorfra der er en kort og bekvem Vej 

 til Godhavn baade Sommer og Vinter. Men Tømreren fik daarligt Vejr og Taage 

 og maatte med Storbaaden søge Ly, han kom derved ind i Kangerdluarssuk. 

 Han havde travlt, skulde tilbage til Godhavn og med et Skib hjem til Danmark, 

 og saa tog han Byggematerialierne i Land og opførte Huset ved EvKitsoK, 

 hvor han var kommen hen, trods Befolkningens Protest. 



Stedet EvidtsoK (o: »uden Snavs« efter Fjordklippernes paafaldende hvide 

 Farve) ligger smukt, indenfor en lille god Baadehavn. Man kan herfra overse det 

 meste af Fjordens ydre Parti. Ligeoverfor ligger Halvøen, der skiller Kangerdlu- 

 arssuk fra Fjordens søndre Løb. Denne Halvø indtages af et smukt Basaltfjæld, 

 der ude ved Pynten sænker sig brat ned til en lav Odde, hvorved det kommer til 

 at minde om Stævnen paa en omvendt Konebaad og har Navn derefter (kdnai). 



Stedets Omegn er frodig, som overalt i Fjordens indre Dele. Lyngen er høj 

 og tæt, og der er talrige Steder i Nærheden med Pilekrat og Kvaner. 



Siden er der ved EvidtsoK opført Spækhus, 1906 en ny Butik og 1914 en ny 

 Udliggerbolig, og nu bliver det altsaa næppe flyttet, skønt der her ikke er Eksi- 

 stensbetingelser for Grønlænderne. For at der ikke skulde være hele Fjordens 

 Bredde mellem dem og deres Butik, opgav de Kivi'tut. Ved Butikken kunde de 

 ikke drive deres Erhverv, og saa bosatte de sig ude ved Mundingen af Kangerdluar- 



