umÂnak distrikt 345 



Omånatsiax Øen er ca. 57 km 2 stor. Paa dens Vestpynt ligger der en Bo 

 plads af samme Navn, paa dens Østende Udstedet Ikerasak ved et snævert Sund 

 mellem Hovedøen og de omtalte Smaaøer. Øens Midterparti rejser sig som en 

 stejl, kæmpestor Rygfinne, 535 m høj. 



Øen Igssua er 17 km 2 stor. Ogsaa den er ret høj. Øens sydøstre Pynt kaldes 

 Talerua. 



AlângorssuaK er en rigt indskaaret Halvø, der er 300 km 2 stor, kun paa 

 en Strækning af 7 km landfast med Indlandsisen. Hvis Isen her trak sig noget 

 tilbage, vilde sikkert baade den og flere andre Halvøer i Distriktet blive Øer. 

 Halvøen er ved flere Dale oplost i isolerede Bjærgmassiver, af hvilke de yderste 

 er de højeste, dog alle under 1000 m. 



Karatsap nunatâ kaldes en 57 km 2 stor Halvø mellem store og lille Ka- 

 rajaK Isstrom. Dens Længderetning er vinkelret paa de andre Halvøer og Øers 

 Retninger. 



2) Sermilik Fjord begrænses mod Syd af den Barriere af Øer og Halv- 

 øer, som danner Skellet mellem den og KarajaK Fjord, mod Nord af en lignende 

 Barriere, dannet af Halvøen KaKugdlugssuit, Øgruppen Sätut med flere Smaa- 

 øer, den store Agpat, den mindre, SagdleK, og endelig Smaaøerne KeKertat. 

 Inderst inde er Fjorden grenet, en Gren gaar mod Nord over i en lav Dal, Itiv- 

 dliarssuk, der fører over til den næste Fjord af samme Navn. En anden gaar mod 

 Øst og optager en lille Isstrøm fra Indlandsisen, og en tredie, Sermêrdlat, skæ- 

 rer sig ind i AlângorssuaK Landet. Denne Arm er fri for Bræer, dens Kyster er 

 høje, her er lunt og ret frodigt og smukt i landskabelig Henseende. 



KaKugdlugssuit Halvø har omtrent Form som en Kølle eller Økse, hvis 

 Skaftende sidder fast i Indlandsisen. Den er ca. 174 km 2 stor. Saavel det indre 

 Parti inden for Itivdliarssuk Dalen som det ydre er stejlt og ret højt, ca. 800 m. 

 Mod Vest ender Halvøen i et stort Stormfuglefjæld, efter hvilket den benævnes. 



Mellem denne Halvø og Agpat Øen ligger Øgruppen Sätut (Fladøerne) med 

 Udstedet af samme Navn samt et Par andre Øer Tûgdligtalik (Ømmert Øen), 

 der er beboet, og Ukalilik (Hare Øen). 



Agpat er en mægtig Klippeklods med trodsige, stejle Vægge og skarpe 

 og dristige Tinder ovenover. Dens Areal er kun 184 km 2 , men den hæver sig til 

 over 1500 m Højde, og dens Indre er altid sneklædt. En Del smaa Bræer kommer 

 ned herfra, deraf et Par helt ned til Kysten. Øen har Navn efter Bopladsen Agpat 

 (Lomvierne) 1 ) paa dens Vestkyst. Her er der imidlertid intet Fugle fjæld. De 

 Lomvier, som betyder noget for Agpats Befolkning, ruger paa den kun 12 km 2 

 store SagdleK, der er over 1000 m høj og staar som Toppen af et druknet 

 Bjærg op af Havet. Øgruppen KeKertat er derimod lav; den største i denne 

 Gruppe er beboet. 



3) Nord for denne Ørække kommer den 60 km lange Itivdliarssuk Fjord, 



x ) Paa Giesecke's Tid hed Øen KassiaK (den graalige), men dette Navn er nu 

 gaaet i Forglemmelse. A. B. 



