346 Ù MAN AK DISTRIKT 



mod Nord begrænset af den lange Uvkusigssat Halvo. Denne er 290 km 2 stor 

 og saa høj, at der i omtrent hele dens Længde ligger Højfjældsis paa dens Top, 

 fra hvilken der kommer Bræer ned. Inde ved Bunden optager Fjorden 2 eller 3 

 brede Isstrømme. Indtil for kort Tid siden var Stedet Itivdliarssuk for Enden 

 af Ejdet over til Sermilik Fjorden beboet. Paa den vestlige Ende af Halvøen lig- 

 ger Udstedet Uvkusigssat (Vegstensstedet). 



4) Derefter følger den tvearmede Ingnerit Fjord, hvis Hovedarm er 

 40 km lang og ender i en bred Isstrøm, der ikke er meget produktiv. Kort foran 

 den ligger der en Boplads med det skræmmende Navn Per dier fik (der, hvor 

 man sulter eller sultede ihjel), og lige over for paa Nordsiden ligger Stedet Ing- 

 nerit (Egnen heromkring er meget mangelfuldt undersøgt og kortlagt). 



Halvøen Nord for denne Fjord hedder Agpatsiait efter Lomviekolonien 

 paa dens sydvestre Hjørne. Den er ca. 340 km. Her træffer vi for første Gang en 

 Højde over 2000 m. Følgelig ligger der ogsaa evig Is med Bræer paa den. 



Alle hidtil anførte Halvøer og Ørækkers Hovedretning gik fra NV. til SØ., 

 alle bestod de af Grundfjæld: Gnejs eller muligt Gnejs dækket af gamle granit- 

 agtige Eruptiver i de højere Partier. Nu begynder der at optræde andre Bjærg- 

 arter, og muligvis er dette Aarsagen til, at Fjordene og Halvøerne nu faar en anden 

 Retning, nemlig hovedsagelig fra SV. til NØ. 



Fra UmånaK Bugts Nordside forer Igdlorssuit Sundet i nordlig Retning- 

 op til Karrat Bugt og afskærer den store Basaltø Ubekendt Ejland. Længere inde 

 følger Sundet Inukavsait bag om Upernivik op til Isf jorden Kangerdlug- 

 ssuaK samt Fjorden Kanger dluar s suk, der er en temmelig kort Fjord med 

 en produktiv Isbræ i Bunden. Mellem de to sidste ligger en smal, men 

 temmelig høj Halvø KîoKe, der i sin yderste Lei bestaar af gamle krystal- 

 linske Skifere. 



Upernivik er kun 560 km 2 stor, men over 2060 m høj ; dens Sydvesthjørne 

 bestaar af kulførende Sandsten med et Par Kulbrud, der har stor Betydning for 

 Befolkningen i Norddistriktet. Her ligger ogsaa Bopladsen Upernivik. Toppen 

 af Øen dækkes af Højlandsis, fra hvilken et Utal af smaa Bræer kommer ned, 

 paa Vestkysten er der fire store, der alle naar ned til Havet, og paa Nordsiden 

 en hel Række af smaa. Mellem Bræernes Kløfter er der vilde Takker og Tinder, 

 der maaske aldrig har været dækket af Isen. Ved sin vilde og storladne Skønhed 

 og navnlig ved sit store Antal Bræer paa et saa lille Areal er Upernivik uden 

 Sidestykke. 



Ubekendt Ejland, der er 390 km 2 stort, er ved en Tværdal omtrent paa 

 Midten delt i to Partier, af hvilke det nordre er over 1000, det søndre over 1100 m 

 højt. Dog synes den lav og uanselig overfor den mægtige Nabo, skønt Sundet 

 er 15 km bredt. Selve Toppen af den søndre Del er en Granitkegle, der altsaa 

 maa være omflydt af Basalten, da denne dannedes. Paa Øens Østside ligger Nord- 

 distriktets eneste Handelsplads, Udstedet Igdlorssuit, det mest produktive i 

 hele Grønland. 



