356 ÛMANAK DISTRIKT 



kommer første Gang til Syne i et lille Skaar i Fjældryggen den 4. Februar. Mid- 

 natssolen vilde paa samme Bredde være at se fra 13. Maj til 31. Juli. 



Fra en Del forskellige Steder i Distriktet har der baade i ældre og nyere 

 Tid været anstillet klimatologiske Observationer, dog kun gennem korte Aar- 

 rækker. Sammenligner man Resultaterne af de nyere Serier med de tilsvarende 

 Aar for Jakobshavn, hvor jo de meteorologiske Forhold er særlig velkendte, saa 

 viser det sig, at Middeltemperaturen i alle Vintermaanederne, November undta- 

 gen 1 ), er lidt lavere, stærkest er Forskellen i Tiden fra Februar til April, hvor den 

 bliver henimod 1 l jz Grad, derimod er Julis Middeltemperatur endog lidt højere 

 end Jakobshavns, navnlig i de indre Dele af Bugten. 



Dette stemmer for saa vidt ogsaa med de almindelige Erfaringer hos Folk, 

 der har boet begge Steder: stærkere Vinterkulde og højere Sommervarme end i 

 Disko Bugt, N. B. saa længe Solen er fremme. Thi saa snart den gaar om bag et 

 Fjæld, bliver det straks koldt. 



Det blæser forholdsvis kun lidt i UmånaK Distrikt, mest om Efteraaret, 

 samt om Foraaret, hvis dette kommer tidligt. Saalænge Vinterisen ligger, plejer 

 der at være stille. De fremherskende Vinde er kolde og tørre nordlige og østlige 

 Vinde, medens de varmere og fugtige sydlige og vestlige Vinde her er mindre 

 fremtrædende end i Disko Bugt. Som en Ejendommelighed for UmånaK Bugt 

 fremhæves, at Nordenvinden altid blæser indad, Sydvest derimod udad i Bugtens 

 indre Del. Fohnagtige varme og heftige Vinde fra Øst og Sydøst er ret hyppige. 

 Navnlig i Distriktets indre Dele er de voldsomme, medens de sjældnere virker 

 generende længere ude. 



Nedboren er overalt ringe, størst i de ydre Dele af Distriktet. Klimaet paa 

 Yderkysterne af NûgssuaK og Svartenhuk er i det Hele stærkt afvigende fra det 

 her skildrede. Ved Udstedet NûgssuaK er Vejret stormfuldt med rigelig Taage, 

 Regn og Slud, Vinterkulden ringere, med langt større Snefald og mere usikkert 

 Islæg. Dette har naturligvis den allerstørste Betydning for Befolkningen og dens 

 Erhverv (se Beskrivelsen af Stedet S. 392). 



Der findes lidt Haveanlæg, hvor Danske bor, og nogle af de i Grønland almin- 

 deligste Køkkenurter kan dyrkes under Glas, men Udbyttet er betydeligt ringere 

 end ved Disko Bugt. 



PLANTEVÆKST 



I botanisk Henseende er UmånaK Distrikt kun delvis undersøgt. Bedst 

 kendt er Koloniens nærmeste Omgivelser, der er lidet interessante, Omegnen af 

 Ikerasak samt Karatsap nunatâ. Noget mindre kendt er Kysterne af Svartenhuk, 

 Ubekendt Ej land, Schades Øer og NûgssuaK, og ganske ukendte er de indre Egne 

 fra KarajaK nordefter og de store Dale i det Indre af Svartenhuk, med andre Ord 

 de Egne, fra hvilke det største Udbytte kunde ventes. 



I Grundfjældsomraadet er her ikke de bedste Betingelser for en rig Vegeta- 

 tion. De høje og stejle Klippevægge passer kun for et Faatal af Planter, og oppe 



x ) Der synes at være en Anomali ved Jakobshavns Novembertemperatur. 



