376 ÙMANAK DISTRIKT 



den Strom af Grønlændere, som aarlig fiai kede op og ned langs Landets Kyst 

 for at drive Fangst og Tuskhandel med deres Landsmænd. 



Før den danske Kolonisations Begyndelse har i hvert Fald de ydre Dele af 

 Distriktet været kendt og besejlet af Hollænderne. Paa det Kort, som findes i 

 H. Egedes »Perlustration« og som utvivlsomt er taget fra hollandske, er Bugten 

 afsat, ligesom Navnene Svartenhuk, Ubekendt Ejland og Fjordkompleksets æld- 

 ste Navn vidner om den hollandske Besejling, som fandt Sted, dels for at jage Hva- 

 ler i Bugtens yderste Del og dels for at handle med Grønlænderne. Den sædvanlig- 

 ste Markedsplads var paa Ubekendt Ejlands Sydøstside. 



TJmånaK Fjordkompleks kaldtes i ældre Tid enten »Stickende Jacobs Bugt«, 

 »Nord-Ost Bugten« (modsat Disko Bugt, der kaldtes »Syd-Ost Bugten«) eller »Ome- 

 naks Bugten«. De to sidste Navne benyttedes jævnsides endnu omkring 1800. Det 

 nu almindelige Navn »UmånaK Fjorden« er af senere Oprindelse og misvisende. 



1758 besluttedes det at anlægge en Koloni her, men den blev »plantet« paa det 

 mest upraktiske Sted, som kunde findes, nemlig ved Mundingen af Vajgattet 

 paa Sydvestspidsen af NûgssuaK Halvøen. Dens Navn blev »Kolonien Nord- 

 soack«, og Besætningen var Købmand, Assistent, Tømmermand, Bodker, Kok 

 og et Par Arbejdskärle. Af Bygninger fandtes foreløbig kun Vaaningshus, Pro- 

 vianthus og Spækhus. Besejlingen foregik med Ritenbenk-Skibet, der tillige 

 skulde drive Hvalfangst. 



Ulemperne ved Koloniens uoverlagte Anbringelse viste sig meget snart, idet 

 Afstandene til de beboede Pladser i Distriktet var altfor store. Grønlænderne vilde 

 derfor hellere have Hollændernes Varer, som var bedre og i større Udvalg. 



Hertil kom »mange haarde og slemme Fataliteter og anden Uheld formedelst 

 den fast utaalelige og stærke Klima, som paa dette Sted gemenlig med idelig 

 stormende Vejrlig indfalder.« Den første Vinter var alle syge, og 3 Mand døde. 



1760 gaves derfor Ordre til »nøje og med al Flid at recognoscere Sticken- 

 der Jacobsbugt« for at finde et mere passende Sted, og »Ommenach-Øen« blev 

 udset til Koloniens nye Plads. 



1761 flyttedes kun Spækhuset, og Assistenten og to Mand bosatte sig i et 

 grønlandsk Hus paa Stedet for at drive Handel, for derved at faa Vished om, 

 hvorvidt Pladsen var egnet til Koloni. Forst 1763 lykkedes det at faa Kolonien 

 fuldt etableret paa det nye Sted. 



Dette havde straks »en temmelig Forbedring i Handelen« tilfølge, men endnu 

 var der en Del Hindringer. Her laa Vinterisen saa længe, at Sommertiden blev 

 for kort til de nødvendige Togtninger med de smaa Baade til de vidtspredte Bo- 

 pladser, og gennem en lang Aarrække gik store Værdier tabt for Handelen ved 

 uafhentede Produkter. Hollænderhandelen vedvarede ligeledes og var til stor 

 Skade. 1764 fik Koloniskibet Ordre til at söge at opbringe »antræffende ube- 

 rettigede Lurendrejere og Snige-Handlere« (ifl. Plakat 22 Д 1758), og Købmanden 

 skulde søge at modarbejde Snighandelen ved at rekvirere de samme Varer, som 

 Grønlænderne var mest begærlige efter hos Hollænderne. 



I Anledning af daarlig Fangst udsendtes efter Købmandens Ønske 1776 en 



