378 ÙMAXAK DISTRIKT 



til UmånatsiaK. 1796 optoges det atter, men henlagdes 1799 til Ikerasak. Efter 

 det første Forsøg fulgte Slag i Slag Oprettelsen af en hel Række »Udsteder«: Ing- 

 nerit 1793, Uvkusigssat og Kakih'ssat 1794, Ubekendt Ejland 1797, Sätut 1798, 

 Ikerasak og NiaKornat 1799. Af disse Steder skal enkelte her omtales, fordi de 

 mi ikke mere bestaar. 



Ingnerit. 1793 opførtes der i »Indreds (o: Ingnerit) Fjorden« ved »Akylli- 

 arsorssoak« (o: AkuliaruserssuaK) to Huse af Stolpeværk med Torve mur, et til 

 Beboelse og et til Varer og Produkter; Stedet besattes med et Par Danske. For- 

 søget flyttedes senere til Uvkusigssat. 



Kakih'ssat. Da den nordvestlige Del af Distriktet (Svartenhuk Landet, 

 UpernivikØen og Ubekendt Ejland) laa saa langt fra Kolonien, at det var umuligt 

 at faa al Produktionen derfra indhandlet, og da en Del Mennesker flyttede dertil 

 fra den 1791 nedlagte Koloni Upernivik, oprettedes 1794 »Forsøget Kakiliseit« 

 paa Svartenhuk-Landets Østside. Der opførtes et stort Hus til Vinterophold for 

 nogle Grønlændere samt to danske Folk og Assistenten — til hvem der indrettedes 

 »en aparte Afdeling«, og Stedet fik et mindre Fartøj til Togtning i Omegnen. 

 Produktionen var saa god, at den maatte hentes af Skibet. Men da Efteraars- 

 fangsten var yderst slet, og Befolkningen sultede, flyttedes Udstedet 1797 til 



UbekendtEjland. Her var ingen Vinterbopladser, men hvertForaar flyttede 

 mange hertil for at drive Sæl- og Hvidhvalfangst — og handle med Hvalfangerne. 

 Allerede langt tidligere paatænktes Anlæg af Hvalfangerstation her, men det 

 opgaves foreløbig. Da det nu bestemtes at flytte Udstedet ved Kakih'ssat til 

 Ubekendt Ejland, skulde der gøres Alvor af Hvalfangstforsoget. NaKerdloK valg- 

 tes dertil, fordi der var en Slags Bugt, der med visse Vinde kunde give Læ for Ski- 

 bet, og det nye Anlæg døbtes „Ubekendt Eyland eller St. Pedershaab 1 )'". 

 Hvalfangsten gav imidlertid intet Udbytte og nedlagdes 1799, og da Handel og 

 Garnfangst gav ringere Udbytte end ventet, nedlagdes Forsøget 1804, og Pro- 

 dukterne fra Ubekendt Ejland afhentedes fremtidig fra NûgssuaK. 



Under Krigsperioden 1807 — 14 led Distriktet meget ved Mangelen paa Varer 

 og Materialier, og de fleste »Udsteder« nedlagdes interimistisk helt eller delvis. 



Kulbrydningen. 1775 opdagede Købmand Hammond Stenkul ca. lVs Mil 

 fra Kolonien. 1778 udsendtes »Bergstiger« Phaff med 3 Arbejdere. De skulde 

 tillige med Koloniens Mandskab og lejede Grønlændere fremskaffe Kul nok til 

 UmånaK og nogle af de nye Hvalfangeranlæg i Disko Bugt. Der udsendtes 2 Far- 

 tøjer til Kultogtning. 1781 skulde Assistent Lars Nielsen lede Kulbrydning 

 om Sommeren med Kolonimandskabet. UmånaK og Upernivik skulde forsynes 

 derfra. Der skulde tillige gøres Forsøg »med Allun og Vitriols Raffinering«, men 

 da dette viste sig urentabelt, opgaves det snart. Kulbrydningen gav Anledning 

 til en veritabel Strejke, idet Kolonimandskabet 1781 erklærede at ville hjemgaa, 

 hvis de ikke fik Løntillæg. Dette bevilgedes ogsaa, men før Ordren herom naaede 

 frem, gjorde de sig 1782 »opsætsige« og nægtede paa 2 Mand nær at bryde Kul, 



x ) Rimeligvis til Minde om Handelens mangeaarige Skib »St. Peder«. 



