TJMA.NAK DISTRIKT 387 



Administrative Forhold. Kolonistedet ÜmanaK og Bopladsen Sermiarssuit 



udgør tilsammen ÜmanaK Kommune; Kommuneraadet bestaar af 3 Medlemmer; 

 Moderne holdes ved Kolonistedet. 



Kommunekassens Indtægt var 1915: 1258 Kr. Udgiften belob sig til 819 Kr., 

 hvoraf 29 Kr. til Fattighjælp, 116 Kr. til Understottelser, 639 Kr. til Kepartition 

 og 35 Kr. til andre Udgifter. ÜmanaK Kommune horer til Nordgrønlands 9. Lands- 

 raadskreds; Kolonistedet er Kredsens Valgsted. 



Kolonistedet er Hovedpladsen i ÜmanaK Præstegæld; saavel Forstepræsten 

 som Overkateketen i ÜmanaK Overkateketdistrikt har Bopæl her. 



Ogsaa Distriktslægen for ÜmanaK Distrikt bor ved Kolonistedet, hvor lige- 

 ledes Distriktets Sygehus findes. Endvidere er ved ÜmanaK tjenstgørende en 

 dansk eksamineret Jordemoder, væsentligst af Hensyn til Jordemodereleverne, 

 som oplæres her. 



Meteorologiske Observationer har ved ÜmanaK kun fundet Sted i Perioder. 



Handelen og de ovrige Koloniforretninger ved ÜmanaK forestaas af en Koloni- 

 bestyrer med Hjælp af en Assistent eller Volontør. I Handelens Tjeneste er ved 

 Kolonistedet yderligere 19 Mand, 1 dansk Fartøj sforer og 18 indfødte, dels til 

 Tjeneste ved Fartøjerne, dels som Haandværkert eller Arbejdsfolk. Produktionen 

 udgjorde 1915: 300 Tdr. Spæk, 45 Tdr. Hajlever, 21 Tdr. saltet Hellefisk, 456 

 Sælskind (heraf 92 af Storsæl) og 13 kg Narhvaltand, tilsammen indhandlet for 

 Kr. 3318, det er Kr. 13 pr. Individ. Udhandlingen androg Kr. 24490. De almin- 

 delige aarlige Udgifter ved Kolonistedets Drift er ca. 4500 Kr. 



Befolkningen havde indestaaende i Sparekassen Kr. 818 paa 15 Konti. 



De offentlige Bygninger ved ÜmanaK er: Kirke, Skole, Præstebolig, Sy- 

 gehus, Lægebolig, Provianthus, Butik og Proviantbod, Magasin, to Kul- og Fade- 

 værksskure, Petroleumshus, Krudthus, Spækhus og Trankogeri, Værksted (Bod- 

 ker- og Tømrer-), Smedie, Bageri, Bryghus, Bestyrerbolig, Assistentbolig og 

 Mandskabshus. 



Kirken, opfort 1835, er af Bindingsværk med Bræddebeklædning og Brædde- 

 tag med Tagpap. Den er 12,5 m lang og 6 m bred; heraf udgør dog kun 9,5 m i 

 Længden selve Kirkerummet. De andre 3 m optages dels i Midten af en Forstue, 

 dels til venstre af Kirkens Kulskur, til højre af et Ligkammer. Udfor Indgangen 

 findes et Bislag med en i 1899 udsendt Klokke. I Kirken findes Prædikestol, 

 Orgel, Døbefont (udsendt i 1889), Alter med Knæfald og Altertavle, skænket 

 Aaret efter Kirkens Indvielse af den danske Menighed ved ÜmanaK, væsentligst 

 ved Bidrag af Købmand H. M. Fleischer, »Kirkens Velgører«; Kalk og Disk 

 er af Sølv, skænkede af Menigheden i 1903 ; der er desuden 2 Lysekroner af Messing, 



fiskesnøre. Da Indsamlingen af Oplysningerne til »Skematisk Indberetning« afsluttes 

 ved Kalenderaarets Udgang, bliver Opgivelsen af Antallet paa Isgarn altid for lavt, 

 idet det er Reglen, at en Fanger begynder Garnfangstsæsonen med nogle faa Garn 

 og efterhaanden forøger disses Antal, eftersom Udbyttet tillader og opfordrer dertil. I 

 Gennemsnit maa man i Umânak Distrikt i Fangstperioden regne med mindst en halv 

 Snes Isgarn pr. Hus. 



25* 



