392 UMÅNAK DISTRIKT 



mere end 1000 Meters Afstand fra Husene, hæver Fjældet sig brat til meget bety- 

 delig Højde og gør derved Stedet til et af de solfattigste Steder i Grønland. Trods 

 Bræens Nærhed er Isf orholdene i det Store og Hele som ved Kolonistedet ; kun 

 ved Isbruddet er Isen ved Sermiarssuit paa Grund af Strømskæring gerne ufarbar 

 en 14 Dages Tid førend ved Kolonistedet. 



Erhvervsforholdene er som ved UmånaK ; dog er der — som i det Hele langs 

 Fastlandskysten — et betydeligt rigere Hvidhvaltræk, ligesom den Omstændig- 

 hed, at den ved Kolonistedet om Efteraaret konstante »Godt Vejrs-Østen« ikke 

 blæser ved Sermiarssuit, hvor Søen da netop gerne er rolig og blank, bevirker, 

 at der her i Oktober — November kan nedlægges en Del Ringsæl, medens det ved 

 UmånaK er langt vanskeligere at faa Øje paa Sælen i den oprørte Sø, svagt og kort- 

 varigt som Aarstidens Dagslys er. 



Af Brændsel bruges overvejende Kul, som dels brydes ved Ivnakavsak, 

 dels om Sommeren samles paa Agssakait Bræens Overflade; men desuden er der 

 for Beboerne let Adgang til at forsyne sig med Tørv, Kvas og Lyng. 



Indtil de allerseneste Aar har det været almindelig Skik, at største Delen af 

 den i det hele driftige Befolkning forlod Stedet i Slutningen af Арл1 og paa Slæde 

 — ■ ogsaa med Konebaad paa Slæde — kørte til KeKertat, hvor de blev Sommeren 

 over til henimod Udgangen af August Maaned. I de sidste Par Aar har saadan 

 Udflytning dog ikke fundet Sted. 



Befolkningen bestod i 1915 af 47 Grønlændere (1905: 57), nemlig af 23 

 Mænd, hvoraf 8 gifte, 1 Enkemand og 14 ugifte, herunder 7 Drenge, samt af 24 

 Kvinder, 8 gifte, 1 Enke og 15 ugifte, deraf 9 Pigebørn. Der var 14 Fangere (10 

 lste og 4 2den Klasses Fangere) samt 1 Fisker. En af Fangerne er ansat som 

 Læser. 



Pladsens 7 Huse er alle af Type II; dog danner 4 Huse Overgangsformer 

 imellem Typerne I og II, idet 1 Hus fuldstændig mangler Træpanel, og 3 Huse 

 kun har delvis Panel. Alle Huse har Ovn og Glasruder. 



Der findes 1 Konebaad (f. T. uden Betræk), 14 Kajakker, 8 Slæder med 35 

 Hunde, 16 Rifler, 2 Hajsnører og 100 Isgarn. ^ Bertelsen. 



Historie. Navnet betyder »Jøkelpladsen« og har Hensyn til den nærlig- 

 gende lokale Bræ. Stedet nævnes ikke iCappelens Beskrivelse. Allerede i Mand- 

 talslisten for 1793 optræder dog »Sermersut« med 25 Mennesker, deraf 16 udøbte; 

 1798 har »Sermisutten« 21 Beboere, alle døbte; 1805 kun 18. 1850 bor her 84. 



Sermiarssuit horer ligesom UmånatsiaK til de Steder, hvor gamle eskimo- 

 iske Skikke endnu findes bevaret. jj Ostermann 



NûgssuaK. 



Udstedet NûgssuaK ligger paa NûgssuaK Halvøens vestligste Fremspring 

 ca. 115 km retv. Vest for Kolonistedet UmånaK. 



Med faa Kilometers indbyrdes Afstand springer her to Næs ud fra Halv- 



