394 Ùmanak distrikt 



Befolkningen bestod i 1915 af 59 Grønlændere (1905 51), nemlig 9 Ægte- 

 par, 1 Enkemand og 19 ugifte Mænd, hvoraf 10 under 12 Aar. Af 30 Kvinder 

 var 4 Enker og 17 ugifte, heraf 11 under 12 Aar. Der var 17 Fangere (11 1ste og 

 5 2den Klasses); ingen Fiskere. Der er ved Udstedet ansat en Udstedsbestyrer, 

 en Kateket og en Jordemoder. 



Befolkningen er driftig og dygtig, og nogle af UniånaK Distrikts mest frem- 

 ragende Kajakfangere findes ved NûgssuaK. Derimod er Befolkningens Øko- 

 nomi ikke særlig udviklet. 



Udstedets Beliggenhed ved Distriktets yderste Grænse tæt ved det aabne 

 Hav og med et usikkert og ofte afbrudt Islæg giver Erhvervsforholdene deres 

 Særpræg i Sammenligning med andetsteds i UmånaK Distrikt. 



Hovederhvervet er Sælfangst, forst og fremmest Jagt paa Ringsæl fra Kanten 

 af Vaager Vinteren igennem, derefter Kajakfangst af Remmesæl (mindst 100 

 Dyr om Aaret) i Forsommerens Tid, og ligesaa af Hvalros (omtrent en Snes om 

 Aaret) i Efteraarsmaanederne. Der er fremdeles en betydelig Fangst af Hvid- 

 og Narhval, ligesom der fanges en Del gammel Grønlandssæl og Blæresæl. Garn- 

 fangst er derimod af underordnet Betydning, og ùtoK-Jagten endnu ubetydeligere. 

 Hvidbjørn nedlægges nu og da. 



I Sommertiden plejer en stor Del af Befolkningen at flytte bort fra Udstedet, 

 særlig til Egnen om NûssaK, 30 km Syd for Udstedet ; her drives dels Sælfangst, 

 dels Rensjagt paa NûgssuaK Halvøen, hvorved der i Sommerens Lob kan ned- 

 lægges en Snes Dyr. Andre af Udstedets Beboere flytter endnu længere imod Syd 

 og telter ved Atâ, 85 km Syd for NûgssuaK, af Hensyn til det derværende Ang- 

 magssat-Fiskeri. løvrigt har Fiskeri kun mindre Betydning for NûgssuaK'erne; 

 der fiskes lidt Hajer samt en Del Ulke og Fjordtorsk (uvafc), som her ogsaa an- 

 vendes til Hundefoder. Af Bierhverv maa fremhæves Jagten paa Ederfugle 

 og Lomvier; paa de nærliggende Øer samles en Del Terneæg. Af ikke ringe Be- 

 tydning saavel for Udstedet selv, som for de omliggende Pladser, er den ved Nûg- 

 ssuaK stedfindende anselige Produktion af Kobberemme. 



Der er ialt 10 Grønlænderhuse ved NûgssuaK; af disse er 2 Huse Overgangs - 

 former (med ufuldstændigt Trægulv og Panel) imellem Typerne I og II, 6 Huse 

 er af Type II og 2 Huse af Type III. Et Hus mangler Ovn og har Stovtruder; 

 ellers har samtlige Huse Ovne (et Hus 2 Ovne) og Glasruder. I det ene Hus af 

 Type III findes dobbelte Vinduer (»Forsatsvinduer«). 



Af Erhvervsredskaber fandtes i 1915 2 Telte (1 af Type III og 1 af Type IV), 

 4 Konebaade, 1 Træbaad, 19 Kajakker, 6 Slæder med 54 Hunde, 22 Rifler, 9 Haj- 

 snører, 51 Isgarn og 2 Aabentvandsgarn. 



NûgssuaK udgør tilligemed Bopladsen Nûgssûtâ NûgssuaK Kommune; Kom- 

 muneraadet bestaar af 3 Medlemmer; Møderne holdes ved Udstedet. Kommune- 

 kassens Indtægt var i 1915: 674 Kr. ; Udgiften var: 354 Kr., nemlig til Fattig- 

 hjælp: Kr., til Understøttelser: 56 Kr., til Repartition: 254 Kr, og til andre 

 Udgifter: 44 Kr. 



Udstedet hører til Nordgrønlands 8. Landsraadskreds. 



