ÙMANAK DISTRIKT 395 



Handelsforretningerne ved NûgssuaK besorges af Udstedsbestyreren. I 1915 

 var Produktionen: 268 Tdr. Spæk, 4 Tdr. Hajlever, 1 Eæveskind (blaat), 376 

 Sælskind (heraf intet af Storsæl), 3 Hvalrosskind og 16 kg Narhvaltand, tilsammen 

 indhandlet for 2722 Кг., det er Kr. 27 pr. Individ. Udhandlingen beløb sig til 

 4782 Kr. Udstedets Driftsudgifter var i 1915 328 Kr., hvoraf 32Kr.til Togtningen. 



Befolkningen havde indestaaende i Nordgrønlands Sparekasse: 2078 Kr., 

 fordelt paa 5 Konti. 



Af offentlige Bygninger findes ved NûgssuaK: 



Kirke- og Skolebygningen, 8,8 X 4,7 m med et Bislag. Bræddeklædt 

 Bindingsværksbygning med tagpapklædt Bræddetag. Indvendig ved en Brædde- 

 væg delt i 2 Rum; i Kirkerummet findes Prædikestol, Harmonium og Alter. 

 Bygningen er oprindelig i 1874 opført paa Spidsen af Næsset; i 1884 flyttedes 

 den til sin nuværende Plads paa en Forhøjning i Terrænet nogle Hundrede Meter 

 længere inde paa Næsset. Kirkegaarden ligger Vest for Kirken. 



3 Spækhuse, af hvilke det nyeste er opført 1915. Det er en 11x6 m stor, 

 bræddeklædt Bindingsværksbygning med Cementgulv og Spaantag. Af de to 

 ældre Spækhuse er det ene ligeledes en bræddeklædt Bindingsværksbygning med 

 Bræddetag, 12 X 6 m, medens det andet er et grønlandsk Hus af Type I, 6 X 5 m. 



Proviantbod og Butiksbygning, opfort 1852, 6x5 m; af bræddeklædt 

 Bindingsværk (Sydmuren dog af Mursten) med tagpapklædt Tag. Loftet benyttes 

 som Pakrum. 



Vaaningshus, uvist hvornaar opfort, 10 x 7 m; grønlandsk Hus af Type 

 III med tagpapklædt Tag. Indeholder 2 Værelser og Kokken. 



Det nye Spækhus er graamalet, de øvrige Træbygninger sorttjærede. 



A. Bertelsen. 



Historie. Stedet har intet dansk Navn. Det grønlandske Navn betyder »Stor- 

 næsset«. Selve Pladsen kaldtes tidligere »Itejak« (Giesecke 346 ; Betydning ubekendt). 



Stedet har været beboet for Kolonisationen. 1758 anlagdes »Kolonien Nord- 

 so a ck« he., men flyttedes 1763. Derefter synes det at have været ubeboet en 

 lang Aarrække, thi 1794 oprettedes her et »Forsøg«, som besattes med Grøn- 

 lændere. Det lagdes under Ritenbenk og bestyredes af Assistenten. Der 

 skulde drives baade Hvalfangst og Handel. Det forste Aar var Produktionen saa 

 betydelig, at Stedet for Fremtiden maatte anløbes af Upernivikskibet. Det kneb 

 dog med at holde Grønlænderne ved Stedet. 1796 fik en Blanding, Jens Amager, 

 en Belønning, fordi han bosatte sig der og drog en hel Del Grønlændere med sig. 

 1798 boede her 56 (kun 1 udobt), og samme Aar fangedes den forste Hval. 



1799 blev Stedet »Handels- og Hvalfanger-Anlæg«. Det danske Mandskab 

 bestod af Assistent, Tømmermand, Bødker, Hvalfangerformand og 1 Matros, 

 og der opfortes et Stokværkshus. Anlægget forsynedes direkte fra Danmark efter 

 Rekvisition af Ritenbenks Købmand. Det paatænktes endog at gøre det til 

 selvstændigt Etablissement og lægge Upernivik derunder som Anlæg. — Det 

 svarede dog ikke til de store Forventninger, hvorfor Besætningen snart blev re- 



