Ù MÅ NA К DISTRIKT 397 



hvoraf 7 gifte og 12 ugifte, af hvilke 8 var under 12 Aar. Af 23 Kvinder var 2 

 Enker og 14 ugifte, hvoraf Halvdelen under 12 Aar. Der fandtes 7 Fangere (alle 

 1. Klasse); ingen Fiskere. En Fanger er ansat som Kateket. 



Pladsens 4 Huse er alle af Type II, og Husene er alle forsynede med Ovn og 

 Glasruder. 



Yderligere forefindes 1 Telt (Type VI), 2 Konebaade, 7 Kajakker, 4 Slæder 

 med 26 Hunde, 10 Rifler, 3 Hajsnorer, 31 Isgarn og 1 Aabentvandsgarn. 



A. Bertelsen. 



Historie. Navnet skal betyde »NûgssuaKs Navneaarsag«. 

 Pladsens nuværende Bebyggelse skriver sig fra Aaret 1873, da to Familier 

 flyttede hertil fra NûssaK. Flere Hustomter vidner dog om Pladsens Beboelse 



1 ældl ' e TkL H. OSTERMANN. 



NiaKornat. 



Udstedet NiaKornat ligger paa Nordsiden af NûgssuaK Halvoen ca. 70 km 

 retv. VNV. for Kolonistedet. 



Udstedet ligger paa et lavt og sandet Næs, i hvis yderste Del et Par Klippe- 

 humpler hæver sig brat affaldende til alle Sider. Husene er samlede gruppevis, 

 en større Gruppe, hvori bl. a. alle Handelens Bygninger, yderst i Lavningen imel- 

 lem de omtalte Klippehumpler, derefter en ligeledes betydelig Husgruppe ved 

 Foden af og lige Syd for den inderste og mindste af Humplerne, og endelig en 

 mindre Gruppe Huse ved Næssets Udspring fra Kysten. 



Næsset peger imod Nord, og ved dets Vestside er en Vig, hvori selv Skibe 

 kan ligge fortøjede. Der er Varder paa de omliggende Fjælde; Indløbet er rent, 

 og Ankringen foregaar i god Holdebund med omtrent 35 Meters Dybde; til Hjælp 

 ved Fortøjningen findes en større og to mindre Ringbolte. Havnen er dog ganske 

 ubeskyttet imod Nord, hvorfra Vind og Sø kan staa uhindrede ind, ligesom Havne- 

 bassinet navnlig ved Nordenvind ofte fyldes med Is. Paa Grund af den ret betyde- 

 lige Dvbde kan selv temmelig store Isfjælde drive ind paa Ankerpladsen. 



Vinterisen ligger i Almindelighed i god og farbar Stand om Udstedet fra Januar 

 til Juni; kun ved Spidsen af selve det bebyggede Næs plejer der i Maj Maaned 

 at aabne sig et Strømsted, som man dog let undgaar ved at køre udenom samme. 

 I dette Stromsted skydes om Foraaret ved Lurejagt fra Strandkanten et mindre 

 Antal Fjordsæler, og Næssets nordostlige Odde har faaet sit Navn, Kåmavik, efter 

 den, der saaledes udøvede Jagt. Som antydet under Omtalen af Udstedet Nûg- 

 ssuaK, fører flere Veje fra nævnte Udsted over Land til NiaKornat, dels over Fjæl- 

 dene tæt langs Kysten, dels ad Elvlejerne længere inde paa Halvøen. Ogsaa mod 

 Øst er der Slædevej over Land til Udstedet Kaersut, i det Store og Hele følgende 

 Strandkanten, kun ved Næssene ved Serfat og Ikorfat paa et kortere Stykke 

 o]) over vanskeligt fremkommeligt Terræn. Naar Landet ikke er altfor snefyldt, 

 kan de omtalte Veje ogsaa benyttes af Fodgængere, saalænge indtil Isbruddet 

 paa de større Elve forhindrer Passagen over disse. 



